Svensk Botanisk Tidskrift. 1916. Bd 10, h. 3. 



BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM VEGE- 

 TATIONEN I GESTRIKLAND 



AF 



FREDRIK DAHLSTEDT 



Gestrikland saknar ännu en provinsflora, trots det utomordent- 

 ligt stora intresse, som detta landskap erbjuder genom sitt läge på 

 gränsen mellan ekskogsregionen och Norrlands barrskogsregion. 



De bidrag, som från skilda håll lämnats öfver kärlväxtfloran i 

 Gestrikland, äro ej talrika och hänföra sig förnämligast till trakten 

 närmast omkring Gäfle. De äldsta anteckningarna om floran i 

 Gestrikland, finnas i en akademisk afhandling af Erik Alrot »De 

 Gestricia» 1720—1722. Den är , citerad af A. Hulphers 1793. I 

 sin lappländska resa omtalar också Linné några växter från Gestrik- 

 land bl. a. alm från Hamrånge. I Hulphers landskapsbeskrifning 

 af 1793 omnämnas skogsträdens förekomst; ekar från Hedesunda 

 och Fernebo, på öar i Dalälfven; Ofvansjö, »små ekar vid Storsjön»; 

 Arsunda, på »Körön i Storsjön» samt från Hille. Enligt en upp- 

 skattning i Gäfletidningen 1765 skulle då finnas 25,528 ekar i Gestrik- 

 land. Af öfriga löfträd uppgifvas ask, lönn och lind förekomma 

 i alla socknar utom i Ockelbo, där endast ask och lind skulle 

 finnas »nog sällsynt». C. J. Hartman lämnar 1818 en beskrifning 

 i K. V. A:s handlingar om en resa genom Gestrikland, Helsingland 

 och Jämtland. I sin Flora meddelar han vidare fynd, som gjorts 

 både af honom och sönerna C. och R. W. Hartman. 1847 utgaf 

 den förre »Flora Gevalensis», som af R. W. Hartman senare utgafs 

 i en andra reviderad upplaga 1863. Dessa växtförteckningar, som 

 endast omfatta Gäfletrakten med Valbo och Hille socknar, således 

 sydöstra Gestrikland, äro de enda utförliga uppgifter, som hittills 

 meddelats. Alla öfriga uppgifter under 1800-talet om Gestriklands^ 

 flora härröra från botanister, som endast tillfälligtvis gjorde något 



