54 



minstone en ytterst närstående. En reproduktion af Clusius' bild af 

 densamma visar fig. 7. Häraf framgår, som synes af hufvudbilden till 

 venster, att vi här ha att göra med en Anemone-^orm, där blomaxeln 

 mellan svepebladen och blomman är utbildad. Detta är i regel icke 



vis några ståndare oförändrade i behåll, var således en hanväxt, un- 

 der det att de af mig nu skildrade och afbildade formerna äro 

 honväxter. Men för öfrigt äro de lika. 



De nu i det föregående skildrade monstrositeterna hafva, om ock 

 mer eller mindre ombildade, dock icke varit alldeles sterila. Äfven 

 när alla ståndarna och äfven delvis pistillerna slagit fel, hafva de 

 åtminstone haft några normala pistiller — endast den de Gan- 

 dolleska formen saknade pistiller, men ägde stundom ståndare. 

 Den form, som är afbildad å fig. 8, är däremot alldeles steril. Den 

 härstammar från Tansbo (Kopparberg, Dalarne, insamlad af Es. 

 Holmgren) och utmärkes däraf, att svepebladen äro något litet 

 öfvertaliga — de äro stundom fyra eller fler — blomaxeln nor- 



Fig. 7. Monströs A. nemorosa ur Clu- 

 sius' »Rariorum Plantarum Historia.» 



fallet med den svenska form, 

 jag nyss skildrat och afbildat. 

 Men det förekommer dock, alt 

 vissa axlar äro utbildade just 

 så som på Clusius' bild. Dylika 

 exemplar, där ett par skott hade 

 förlängda blomaxlar, medan de 

 öfriga voro alldeles förkortade, 

 har jag äfven iakttagit bland 

 Tureholmsexemplaren och å fig. 

 6 synes en bild at en dylik form 

 från Bränkärr d. v. s. från pre- 

 cis samma lokal som exempla- 

 ren i fig. 5 (bägge insamlade af 

 G. O. Malme, enligt exemplar i 

 Riksmuseets och Uppsala uni- 

 versitets herbarier). En denna 

 mycket liknande form har äfven 

 beskrifvits och afbildats af A. P. 

 DE Gandolle i »Organographie 

 végétale» (Tome I, s. 543 och 

 Tome II, s. 277; Pl. 35), men 

 med den stora skillnaden likväl, 

 att DE Gandolles växt hade del- 



