4 



70, de 4-taliga däremot mycket talrika, näml. 707, och de 5-taliga 

 måttligt talrika, näml. 223. Alltså förefunnos 7 % 3-taliga, nära 

 71 X 4-taliga och något mer än 22 % 5-tahga blommor. 



De nu anförda talen gälla fullständigt för kronbladen samt näs- 

 tan fullständigt för foderblad och ståndare. Någon mycket säll- 

 synt gång inträffar det dock, att foderbladen äro 5, då kronbladen 



äro 4; liksom äfven att stån- 

 darna äro endast 3, då foder- 

 och kronblad äro 4 eller 5. 



Vill man på det yid biome- 

 triskt statistiska undersökningar 

 brukliga sättet medelst en va- 

 riations-polygon gifva en bildlig 

 framställning af nu anförda tal- 

 förhållanden, skulle polygonen 

 te sig som vidstående bild visar. 



Beträffande de särskilda blom- 

 slagens fördelning uti inflore- 

 scenserna må nämnas, att i de 

 större, mera rikblommiga träf- 

 fas enligt regeln både 3-, 4- och 

 5-taliga blommor; i de små, få- 

 blommiga däremot nästan aldrig 

 annat än 4-taliga. 



G. Engelmann säger uti »A 

 Monography of the North Ame- 

 rican Cuscutinese», sid 61, om 

 inflorescenserna hos släktet Cu- 

 scuta's nordamerikanska arter: 

 » The first or central flowers of 

 the inflorescence are mostly 5- 

 parted, but the latest or second- 

 ary ones are in some species 

 regularly 4-parted, in others 

 nearly always 5-parted.» Hos 

 här i fråga varande C. europcea- 

 form förhåller det sig på annat 

 sätt, nämligen så, att då mer än ett slags blommor förekommer i 

 inflorescensen träffas de 5-taliga såväl i inflorescensens periferi som 

 i centrum, något oftare till och med på förstnämnda ställe. 



75 



70 



65 



60 



55 



50 



45 



35 



30 



25 



20 



15 



10 



2 3 SÖ- 



Bild 2. Empirisk procentisk variations- 

 polj^gon för blomfoderblad, blomkronblad 

 och ståndare hos den i Bergielunds bota- 

 niska trädgård år 1908 odlade galiziska for- 

 men af Cuscuta eiiropcea L, De tre mel- 

 lersta siffrorna i den horisontala raden an- 

 gifva de förefintliga talvarianterna, de i den 

 vertikala procenttalen. 



