177 



Chrysantheimini parthenuim (L.) Bernh. — Sk., Malmö; Sm., Kal- 

 mar, Västervik. 



Convolviilus sepium L. — Sm., Västervik. 



Datiira stramoniiim L. — Blek., Karlskrona (Varfvet). 



Diplotaxis muralis (L.) DC. — Sk., Helsingborg, Malmö, Limhamn, 

 Åhus; Blek., Karlshamn; Sm., Oskarshamn (Brännvinsholmen, 

 Badhusholmen), Västervik; Sthm., Saltsjökvarn. 



D. tenuifolia (L.) DC. — Sm., Kalmar (hamnarmen), Oskarshamn 

 (Brännvinsholmen, Badhusholmen); Ög., Mem; Gotl., Burgsvik 

 (1905), Visby (1905); Nb., Altappens sågverk (1904). 



Erigeron canadensis L. — Sk., Malmö (hamnen, Ribersborg); Sm., 

 Kalmar (hamnarmen); Ög., Mem. 



Eruca sativa Lam. — Sk., Malmö (1905, 1906), Landskrona (1907). 

 Anmärktes först i vårt land för Helsingborg af Nordström.^ 



Erysimum repandum L. — Sk., Ahus. 



Eschscholtzia californica Cham. — Danmark, Helsingör. — Denna 

 art, som härstammar från Oregon och Kalifornien och som 

 ofta odlas i trädgårdar, är af Höck^ anmärkt såsom ru- 

 deratväxt för en hel del platser i Tyskland, exempelvis Ham- 

 burg, Berlin, Erfurt, Niirnberg, Grimberg i Schlesien m. fl. 

 ställen. 



Eiiphorbia virgata Waldst. & Kit. — Sthm., Saltsjökvarn. 



Farsetia incana L. — Blek., Karlshamn, Karlskrona (Kungshäll); 



Sm., Kalmar, Berga järnvägsstation, Västervik; Sthm., Värtan, 



Saltsjökvarn. 

 Geranium pyrenaicum L. — Ög., Mem. 



Glaucium corniculaium (L.) Curt. — Sm., Berga järnvägsstation; på 

 ett litet område på bangården påträffades några vackra kraftiga 

 individ. Denna art har af mig ^ förut påträffats vid Kalmar. 



Gypsophila paniculata L. — Sk., Ahus nära hamnen i ett flertal kraf- 

 tiga individ. Denna art, som numera ofta finnes odlad i våra 

 trädgårdar, härstammar från sydöstra Europa (Österrike, Ungern, 



^ K. B. Nordström : Bidrag till kännedomen om Sveriges ruderatflora. Bot. Not. 

 1908, p. 117. 



^ F. Höck: Ankömmlinge in der Pflanzenwelt Mitteleuropas während des letzten 

 Jahrhunderts. I. Bot. Centralbl. Beih. Bd. IX. Cassel 1900, p. 247. (II, III, Bot. 

 Centralbl. Beih. IX. 1900; VII. Bot. Centralbl. Beih. Bd. XIII. 1903; VIII. Bot. Cen- 

 tralbl. Beih. Bd. XV. 1903.) 



^ H. Witte: Några bidrag till kännedomen om Sveriges ruderatflora. Bot. Not. 

 1904, p. 61 — 62. 



