Svensk Botanisk Tidskrift, i 909. Bd 3, h. 2. 



OM TAPHRINA-ARTER PÅ BETULA. 



AF 



O. JUEL. 



Under årens lopp har jag insamlat åtskilliga former af släktet 

 Taphrina, växande på Betula-arter, men först nyligen har jag under- 

 kastat dem en tillräckligt noggrann undersökning för att kunna 

 säkert bestämma dem. Det har därvid visat sig, att bland mina 

 samlingar finnes dels en art, som förut ej varit iakttagen i vårt 

 land, och hvars utbredning för öfrigt äfven tyckes vara föga känd, 

 dels en på ny värdväxt uppträdande form af en annan art. På 

 samma gång jag lämnar några meddelanden om dessa båda fynd, 

 vill jag här uppräkna alla af mig samlade Taphrina-former på 

 Betula, samt till denna lista foga de arter, som i öfrigt kunna 

 antagas hos oss förekomma som parasiter på samma släkte. 



Med afseende på släktbegränsningen inom familjen Exoascacese 

 ansluter jag mig till Giesenhagens tidigare uppfattning och förenar 

 alla arterna i ett enda släkte, Taphrina. Äfven släktet Magimsiella 

 efter Giesenhagens senare uppfattning (ur hvilket Taphridium um- 

 belliferarum redan utbrutits), bör enligt min mening återförenas 

 med Taphrina, då den åtskiljande karaktären synes mig vara alltför 

 obetydlig för en släktkaraktär. 



Giesenhagen har i sitt citerade arbete sökt visa, att besläktade 

 arter af dessa parasiter åtminstone i det stora hela hålla sig till 

 bestämda naturliga grupper af värdväxter. I hans system bilda de 

 på »Juliflorae», d. v. s. på Ulmacese, Betulacese, Fagaceae och Sali- 

 cacese växande arterna undersläktet Eutaphrina. Han uppräknar 

 9 arter och 1 var,, som växa på Betula. I senare tid har ännu 

 en art af denna grupp blifvit beskrifven. 



De på Betula växande arterna synas icke utgöra en begränsad 

 naturlig grupp, utan förete rätt stora olikheter i sin mikroskopiska 



