268 



krat ved Herning» (P. E. Muller enligt Rostr. i Medd. D. bot. For. 

 I s. 104) och i »Dorris hede i lyngmor» (O. Gallöe enligt ex. i 

 Köpenhamns bot. museum). 



Om dess förekomst i Norge har direktör J. Holmboe välvilligt 

 meddelat mig följande: »Den trseffes överalt yderst almindelig i 

 torfmyrerne, sserlig i saadanne jordarter som er afsat i aabent vand, 

 kanske allermest i 'oredynd' (= sv. 'altorf'). Jeg har truffet den 

 gjennem hele landet fra Smaalenene og Lister mod nord helt til 

 Risöen i Tromsö amt, i östlandets inlandsbygder saa vel som ude 

 ved havkysten, f. eks. paa Jsederen og i Bergens omegn. Den op- 

 trseder allerede i birkezonens afleiringer (d. e. tidlig Ancylus-tid), 

 ligesom jeg ogsaa ofte har fundet den i ganske unge, subrecente 

 afleiringer. Levende har jeg hidtil ikke truffet den, men jeg har 

 rigtignok heller ikke eftersögt den.» 



Äfven i Finland är den anträffad, nämligen i torf och lera i 

 Nyland vid Råberg och Stubbängen (söder om Lojo sjö) under Lit- 

 torina-gränsen samt öfver densamma vid Sortbäck i närheten af 

 Högfors bruk (G. Andersson, Finl. tor fm. s. 140). 



Obs. Myceliet stundom obetydligt, stundom mycket rikligt (p*. byssi- 

 sedum Fr. 1. c), utbredt under vissnade löf eller döda mossor. Frukt- 

 kropparna, i synnerhet som unga, sitta härpå eller klädda däraf, af 

 ett senapskorns till en mindre ärtas storlek. Klotrunda med mer 

 eller mindre tydlig fästpunkt, någon gång liksom två eller tre sam- 

 manvuxna med h varandra. Sporernas utveckling hittills obekant. 



hymenogastrace.f:. 



Fruktkropp knöllik, oskaftad; peridiet af ett enkelt la- 

 ger; gleba köttig; konidier^ frigjorda genom fruktkroppens 

 förruttnande eller upplösning. 



De hit förda svampsläktena jämte en del andra anses vanligen 

 bilda en enda naturlig familj med plats närmast intill Lycoperdacece 

 och Sclerodermacece. För ej länge sedan har emellertid Ed. Fischer 



sluttet i Morens törveagtige Masse. Jeg har fundet den helt op til Morens Over- 

 flade, kun skjult af et ubetydeligt Bladdiekke, og finder det derfor mindre sand- 

 synligt at den kan kaldes subfossil; den lever vistnok her den Dag idag.» 



^ I öfverensstämmelse med hvad blifvit framställdt i min Lärobok i Våxisyste- 

 matik II s. 235, användes här benämningen sporer endast för fortplantningskrop- 

 par, som utbildats inom sporsäckar (asci), men konidier för sådana, som afsöndrats 

 från hyfer af ett eller annat slag, här basidier (alltså hasidiokonidier). 



