(3) 



LER påvisat, en person utan botaniska kunskaper (»ne possedait aucune 

 notion de botanique»), hade i många fall icke begripit anteckningarna. 

 Beskrifningarna, oftast uppgjorda efter lefvande material, äro mjxket olik- 

 formiga, än skäligen korta, än långa och mjxket utförliga, tj^dligen be- 

 roende därpå, att författaren än haft mindre, än mera tid till sitt förfo- 

 gande. De senare äro till sin hufvudsakligaste del affattade på vanligt 

 sätt utan finita verb; men här och där äro inflickade meningar med så- 

 dana, i hvilka en eller annan morfologisk fråga beröres. I den form 

 de nu föreligga, äro de svåra att tolka för den, som icke har exemplar 

 af de beskrifna växterna till sitt förfogande. Att Parodi haft sådana, 

 trots det att han i förordet förklarar, att hans samlingar gått förlorade 

 (»se han perdido durante el cataclismo bellico»), framgår af det fynd, 

 man nu gjort i Buenos Aires. 



Med ledning af beskrifningarna har jag försökt att identifiera de i 

 Contribuciones upptagna arterna af en liten grupp, med hvilken jag sj^s- 

 selsatt mig, nämligen släktet Äristolochia. »Parodi» har på ss. 46 — 48 

 beskrifvit sex hithörande paraguaj^ska arter. 



N:o 5 (s. 48) är med tvekan hänförd till A. caudata (auktorsnamn upp- 

 tages icke, men här afses sannolikt A. caudata L.); den är med all san- 

 nolikhet A. macroura Gomez, hvilken art enligt Masters är funnen i 

 samma trakt som den i Contribuciones beskrifna, nämligen i omgifning- 

 arna kring staden Corrientes i Argentina på gränsen till Paraguay. An- 

 märkas bör, att RosENSCHÖLD uppehållit sig där långa tider, enligt livad 

 jag en gång hörde af nu framlidne generalkonsuln J. W. Smitt. 



N:ris 2 och 3 (s. 47) äro beskrifna ganska kort och ej namngifna; den 

 förra är sannolikt A. angustifolia Cham., den senare tämligen säkert A. 

 lingua Malme (kanske identisk med A. ceresensis O. Kuntze). 



N:o 6, A. paraguariensis »Pdi.» (s. 48), är otvifvelaktigt A. triangularis 

 Cham.; n:o 4, A. litoralis »Pdi.» är A. odoratissima L. [= A. Hassleriana 

 Chod. var. guaranitica Chod.). 



Öfver n:o 1, A. ipemi »Pdi.» (s. 46;, föreligger en mycket utförlig be- 

 skrifning, hvari bland annat påpekas, att den s. k. pseudostipula (»folio 

 parvo, sessili, reniformi») icke är att betrakta som förblad till blomman 

 [»Folium hoc minus pro pedunculi bracteas» (!) — — — »assumere» (!) 

 »potest, sed non rite»]. Vidare framhålles, att i bladvecken finnas två 

 knoppar förutom blomman, en ofvanför eller innanför blomman och 

 denna större, en under eller utanför densamma och denna mindre; hvar- 

 dera knoppen är på öfversidan (»basi supra») försedd med en pseudo- 

 stipula, som på den öfversta knoppen utvecklar sig mycket tidigt (»valde 

 prsecoce»). Författaren har alltså observerat de serialt anordnade knop- 

 parna i bladvecken och fullt riktigt uppfattat deras natur. För min del 

 måste jag beklaga, att de i allmänhet förbisedda Contribuciones ej voro 

 mig tillgängliga, när jag 1904 off"entliggjorde mina Beiträge ziir Kenntnis 

 der siidamerikanischen Aristolochiaceen. — Denna art är tydligen A. 

 Gibertii Hook. (= A. cobra Chod.). 



De tre namngifna »nya» arterna voro således samtliga beskrifna, redan 

 när Contribuciones befordrades till trycket. De här offentliggjorda nam- 

 nen måste sålunda inrangeras bland synonymen, och då kan det ju vara 



