(12) 



dock knappast troligt. Vid ett nytt besök på platsen den 28 sistlidne 

 december i sällskap med min vän T. Vestergren iakttogo vi, att busken 

 tydligen blifvit afhuggen med en yxa, och det brukar nu ej vara vanligt 

 att en växtsamlare uppträder utrustad med en sådan. En väg har i se- 

 nare tider lagts öfver mossen, ehuru på ganska långt afstånd från växt- 

 platsen; möjligt är att busken afhuggits under bygget för att användas 

 till ett eller annat ändamål. Stubben var något multnad på ena sidan, 

 i öfrigt med frisk ved, 1 dm. lång och 3 cm. i genomskärning. Än var 

 det dock, om vi ej misstaga oss, lif i densamma. Tätt intill stubben 

 sköt nämligen upp ur marken ett ungefär lillfingertjockt skott, hvilket af 

 allt att döma härrörde från den underjordiska delen af stubben, men vi 

 vågade ej af fruktan att skada detsamma gräfva så djupt i den frusna 

 marken^ att sambandet säkert kunde konstateras. Detta skott hade af- 

 huggits samtidigt med hufvudstammen, men från detsamma hade under 

 föregående sommar skjutit 3 årsskott. Det största var ganska långt och 

 hade 18 knoppar, de två mindre hade resp. 6 och 7 knoppar. Skotten 

 visade tj^värr inga /lum z7zs-karaktärer. De voro snarare hvad blad och 

 behåring beträffar lika B. odorata. Skotten voro starkt håriga med lenti- 

 celler, men utan hartsknoppar; bladen voro stora, breda, håriga som 

 odoratas. Alla bladen voro redan vid mitt första besök på platsen af- 

 fallna, men uppsamlades från marken omedelbart under stubben. Som 

 ingen B. odorata fanns i närheten, utan endast B, nana, som är allmän 

 öfver hela den lilla mossen, är det intet tvifvel om att dessa blad här- 

 rörde från de omtalade skotten. Som bekant bruka »vattenskott» hos 

 björkarna afvika ganska betydligt till storlek och hårighet, så äfven hos 

 B. nana och B. intermedia, hos hvilka jag sett mycket storbladiga sådana. 

 Framtiden från utvisa hvad som blir häraf. Någon B. humilis blir det 

 väl knappast. 



Resultatet af våra efterforskningar är sålunda, att den af Forsgård 

 insamlade B. humilis ej längre torde finnas på den angifna lokalen. När 

 och hur den försvunnit är obekant. 



För den, som ej känner något närmare om denna för oss något mys- 

 tiska B. humilis, framställer sig osökt en del frågor till besvarande. Är 

 B. humilis öfver hufvud taget en god art? Är den svenska formen fullt 

 lik de utländska? Hur skall män förklara denna isolerade förekomst? 

 Kan den ej betraktas som en bastard eller afart härstammande från 

 våra vanliga björkar? Jag vill så godt sig göra låter söka besvara dessa 

 frågor. 



Af B. humilis har jag haft ett tämligen rikligt herbariematerial till 

 mitt förfogande. Från Uppsala bot. museum har jag fått låna dels det 

 af Forsgård till E. Fries lämnade originalexemplaret, ur herb. E. Fries, 

 dels ett annat taget 1849 af Forsgård ur Th. Fries' herbarium, 

 dels ock de i Herb. Normale utdelade exemplaren »ex Ingria» (Inger- 

 manland). Ur Jönköpings läroverks ovanligt vackra och rikhaltiga 

 samlingar (7 ex. B. humilis från 5 lokaler!) har jag genom lektor G. O. 

 VON PoRATS välvilja erhållit några odlade svenska samt ett ryskt och 

 ett brandenburgskt exemplar till undersökning. Såvidt jag kunnat finna, 

 får B. humilis betraktas som en från våra vanliga björkar skild art. 



