(22) 



len fullständigt utträngt den eljest förhärskande Astragalas alpinas. 

 Äfven anträffad i mängd på Vilkisorta och Snuritjåkko jämte Astra- 

 galas oroboides. 



Geraniam silvaticam L. f. candidum nov. f. Planta tota loite virens, pedan- 

 cali dense et albide glandaloso-pilosi, glanduli sadorem decoloratam 

 gerentes, sepala viridia margine scariosa, petala candida, nervis vi- 

 treis notata, filamenta alba, antherce flavce, stigmata decolorata. 



En verklig albinosform, karaktäriserad af alltigenom ljusare grön 

 färg, upptill tätt hvitludet glandelhåriga blomskaft, ofärgadt sekret, 

 rent gröna foderblad, snöhvita kronblad med vattenklara nerver, 

 hvita ståndarsträngar, blekgula knappar samt ofärgade märken. — 

 Den vanliga hvitblommiga fjällformen (f. albifloram A. Bl.) har all- 

 tid kronbladen till någon del färgade i violett eller rödlila, vanligen 

 äro de violettådriga. Dess märken äro rödaktiga, foderbladen ofta 

 starkt rödaktigt hinnkantade och glandelhåren på blomskaften af- 

 söndra ett rödfärgadt sekret. — Ett enda individ funnet nära Vakke- 

 jokks utflöde i Torne Träsk Vg 1908. 



Yiola montana L. Ett större rikt blommande bestånd anträffades på ras- 

 marken nedanför Njutens västbrant 2^/7 1908. 



Epilobiam lactiflorum Hausskn. f. latifolium Hausskn. En liten form med 

 påfallande breda, ovala blad, funnen i björkregionens öfre del på 

 Vilkisortas sydsida Vs 1908. 



Hipparis valgaris L. I strandlaguner vid Vakkejokk, blommande. 

 1908. 



Angelica silvestris L. v. montana (Schleich). Här och där i björkregio- 

 nen på Påtsovare mot Abiskojaure ^Ys 1908. 



Azalea procambens L. f. flor. albis. En vacker, hvitblommig form obser- 

 verades /g 1908 på Vassitjåkkos västsida omkring 650 m. ö. h. 



Phyllodoce coeralea (L.) Bab. f. flor. albis. En särdeles vacker form med 

 hvita, ytterst svagt lilaskiftande blommor anträffades på tvenne 

 skilda ställen af Njullas nordsluttning 1908. 



Cassiope tetragona (L.) Don. Af denna i området mycket allmänt utbredda 

 växt förekomma tvenne från hvarandra väl skilda former, som här- 

 med beskrifvas. 



C. tetragona f. eburnea nov. f. Folia viridia nec rufescentia. Peduncali 

 flavo-virentes, sepala virescentia, scariosa. Corolla lobiqae ebarnei, an- 

 thercB et cornaa testacea. 



Den afgjordt vanligaste formen, alltigenom ljusare grön, aldrig röd- 

 brunt anlupen. Speciellt karaktäristiska äro de gulaktigt gröna 

 blomskaften, den elfenbenshvita kronan och de brungula ståndarknap- 

 parna. Foderflikarna äro gulgröna, i kanten hvitaktiga, ofta med 

 en liten rödbrun punkt vid basen, på tvären genomdragen af ett 

 fint violett streck. 



C. tetragona f. picta nov. f. Folia obscure viridia, plas minas rufescen- 

 tia. Pedancali coccinei, sepala basi et apice coccinea, margine scariosa. 

 Corolla alba, lobi valgo atrinqae plas minas coccinei, antherce et 

 cornaa atroparparea. 



