(74) 



»klef» nära Lilleskog. Förestående form synes i det närmaste identisk 

 med f. Miilleri (N. Lund), som från Vg. förut är bekant från Trolltiättan. 



Lonicera Xylosteiim L. En storbladig form med blad 8 — 10 cm. långa 

 och 4 — 5,5 cm. breda sågs mellan Rånnum och Lilleskog i flere ganskai 

 höga buskar. 



Galiiim Aparine L. Halleberg vid Lilleskog. Förekommer antagligen 

 l)å hela södra sidan. 



CynoglossLim officinale L. Halleberg nära Munkesten. 



Lycopiis eiiropceiis L. En enkel form med ogrenad stam, 4 — 10 cm. 

 hög fanns i stor mängd i ett dike mellan Russhed och Hunneberg. 



Ajiiga pyramidalis L. f. flor. alb. — Halleberg nära kronojägareboslället. 



Ccilystegia sepiiim (L.) R. Br. f. silvatica W. K. Hunneberg nära Flo, 

 slingrande på Aegopodium, Urtica dioica, Filipendula Ulmaria. Antag- 

 ligen fullkomligt vild. Jfr Rudbergs Förteckning etc. s. 23: »Troligen 

 blott förvildad». 



Veronica Beccabanga L. Hunneberg, ej sällsj^nt ])å östra sidan; Halle- 

 berg vid Munkesten. 



Pyrola chlorcmtha Sw. Halleberg nära kronojägarebostället. 



Caltha paliistris L. f. parviflora mihi. Blommor hälften mindre än 

 den vanliga formen. I en bäck mellan Flo och Russhed. L. M. Neuman 

 har i Bot. Not. 1885 p. 150 upptagit en f. pygmwa från VB., om hvilken 

 han anmärker: »blad och blommor ej större än hos Ficaria verna^>. Hos 

 f. parviflora äro bladen ungefär af den vanliga storleken. 



Cardamine pratensis L. f. siibmersa. Denna form fanns i ett torrt dike 

 mellan Flo och Russhed. Under försommaren ända in i juni hade detta 

 varit helt och hållet vattenfylldt, tills det i medio af månaden fullstän- 

 digt uttorkade. Af de förändringar, hydromorfoser, som hos ifrågava- 

 rande växt först iakttagits af H. Schenck och ytterligare studerats af 

 lektor J. Erikson (Sv. Bot. Tidskr. 1908, h. 2, p. 184 och 186 j, iakttogos 

 äfven några hos denna form, som förekom i ett 20-tal individer. Storle- 

 ken var den vanliga. Växten erbjöd elt ganska egendomligt yttre genom 

 sina i blomställningen från skid- eller blomskaftens bas utgående enkla 

 eller tretaliga (på skaften ofta små håriga) blad eller i spetsen utveck- 

 lade, ej rotslående bladrosetter med enstaka blommor eller nästan fel- 

 slagna skidor. Stjälk stundom grenig. Rosettblad vid basen synnerligen 

 rikliga, ända till 18 — 22 cm. långa med sträckta (3 — 4 cm. långa) inler- 

 nodier; 2 — 3 bladpar med uddblad, som voro stora, bredt äggrunda samt 

 groft landade liksom småbladen, hvilka vanligen voro tydligt skaftade. 

 Dessa (särskildt de nedersta) sitta ofta ej på samma höjd, stundom äro 

 de 5 — 6 mm. aflägsnade från hvarandra. Ibland sammanväxer det ena 

 bladet i det öfversta bladparet med uddbladet, stundom utvecklas endast 

 ett blad i det nedersta bladparet. Stjälkblad på somliga individ vissnade, 

 hos andra nyss utbildade. Blommor enstaka i de öfversta bladrosetterna 

 i blomställningen. Frukter oftast outvecklade, på somliga ex. nästan 

 normala med 3 — 5 cm. långa skaft; i de öfversta rosetterna sitta de ofta 

 på långa, bladiga skaft. Förestående form är exempel på en fuktighets- 

 älskande ängsväxt, som genomgått ett submerst stadium och söker åter- 

 taga sitt normala utseende. Därpå tyda blomningen och utvecklingen 



