Svensk Botanisk Tidskrift, i 909. Bd 3, h. 3. 



REFERAT. 



Frans Kempe, Skogshushållning i Norrland. Ett program. Norrländskt 

 Handbibliotek III. Uppsala & Stockholm 1909. Pris 50 öre. 



Då frågan om en rationell skötsel af de norrländska skogarna allvarligt 

 trängde fram på dagordningen, var det i de växtbiologiska principernas 

 tecken. Den botaniska forskning, som under 1890-talet bedrefs i Norr- 

 lands skogar exempelvis af Axel Lundström, Albert Nilsson, Frans 

 Kempe m. fl. vid sidan af yrkesmännens mera rent forstliga arbete, blef 

 den fasta grund, från hvilken man utgick, och det var den, som indi- 

 rekt gaf upphof till den unga skogsbiologiska anstalt, från hvilken vi 

 redan mottagit ej minst för de norrländska skogarne betydelsefulla 

 verk. 



Sedan denna brytningstid ha småningom helt nya synpunkter af funda- 

 mental praktisk och teoretisk betydelse kommit fram, men som i littera- 

 turen ännu h varken hunnit tillräckligt pointeras eller sammanfattas. 



Så var ur praktisk synpunkt under 1890-talet en af hufvudfrågorna, 

 hur granens framfärd skulle betvingas. Den under dåvarande industri- 

 förhållanden mj^cket värdefullare tallen hotas af att undanträngas genom 

 granskogen. Man fann snart att elden räddat tallen och betingat de 

 nuvarande tallskogarnas existens. Den åsikten utbredde sig också, att 

 den naturliga skogselden i stort sedt var en välsignelse för våra skogar, 

 och att man i många fall t. ex. i den oväxtliga granskogen borde vid 

 markberedningen använda bränning för att återföra tallen. 



Under det sista årtiondet har granvirket undergått betydliga omvärde- 

 ringar. Den kraftigt sig utvecklande cellulosaindustrien slukar nu oer- 

 hörda kvantiteter granvirke och af dimensioner och framförallt kvalite- 

 ter, som ännu på midten af 1890-talet åtminstone i aflägsna skogstrakter 

 ägde föga eller intet värde. I samband därmed att den ekonomiska 

 fara, som ligger i granens framträngande på tallens bekostnad, sålunda 

 minskats, står, att man med mera kritisk blick börjat se på skogseldar- 

 nes betydelse och bränningens användande i skogshushållningen. 



Då konturerna af försumpningsfaran inom de norrländska skogstyperna 

 först började vetenskapligt skönjas, tänkte man knappast att utdikning 

 skulle kunna öfver hela linjen sättas till motvärn. De långvariga och 



