(116) 



blädning, men att sedermera, i stället för att ljushugga dem, öfverföra 

 dem till olikåldriga.» 



Slutord. Äger öfverafverkning rum i de norrländska skogarna? 

 Denna fråga, som sedan länge har en sådan aktualitet inom vida kret- 

 sar, anser förf. att vi i själfva verket ej under nuvarande förhållanden 

 kunna besvara. Vi kunna ännu endast behandla frågan från de särskilda 

 fallens ståndpunkt. Då växtliga skogar nedhuggas och sköflas — och 

 att detta särskildt i kusttrakterna sker i mjxket stor skala konstateras 

 — äger öfverafverkning rum. Om det kallas öfverafverkning, blott man 

 ur en skog borttager större virkesmängd än som tillväxer, är emellertid 

 öfverafverkning under nuvarande förhållanden inom stora områden till 

 godo. Ej ens staten kan på många, kanske de flesta af sina skogar 

 undgå att till afverkning utsj^na större virkesmängd än som tillväxer, iy 

 gjordes ej detta, skulle naturen själf »öfverafverka». »Den häpnadsväc- 

 kande mängden fallen skog, som man understundom träffar på kronans 

 marker, vittnar kraftigt härom». 



Som bekant har man på sistone arbetat för, att staten skulle låta 

 undersöka landets alla skogar för att lära känna skogskapitalets storlek 

 och skogarnes beskaffenhet. Förf. ställer sig t3^dligen ganska skeptisk 

 mot värdet af en sådan undersökning. Och det är uppenbart, att man 

 alltid får ha ögat öppet för huru relativa och vacklande alla konsumtions- 

 och framförallt allt produktionssiffror, som man vid en dylik riksinven- 

 tering erhåller, i själfva verket äro. »Om man», säger förf., »i ett gifvet 

 moment visste j^tinnehåll, kubikmängd och växtkraft för ett hvart af de 

 i anseende till ålder, löfskogsblandning, slutenhet, läge, jordmånsförhål- 

 landen, fuktighetsgrad ef c. i det oändliga skiftande barrskogsbestånden — 

 hvilket är otänkbart — , så skulle man för de norrländska barrskogarna 

 kunna erhålla en full exakt produktionssiffra, men endast för det mo- 

 mentet. Om ett år skulle den börja variera och efter 20 år skulle rop 

 på revision höjas. Böra stora kostnader nedläggas på ett djiikt arbete 

 och hvilken vore vinsten?» 



Men å andra sidan S3^nes det mig, som om förf. äfven bort taga hän- 

 S3^n till den nationalekonomiska, för att ej tala om den naturhistoriska 

 bet3^delsen af att få kännedom om arealen, den allmänna utbredningen och 

 fördelningen ej blott af de olika skogst3"perna utan äfven af impedimenten : 

 m3^rar, berg etc, hvilket allt innefattas i den ifrågavarande undersök- 

 ningen, sådan som t. ex. Axel Schotte förordat den i sin motion vid 

 förra riksdagen. Kostnaderna för en sådan har ju ock beräknats till 

 den relativt anspråkslösa summan af 525,000 kronor. 



Förf. har i sitt slutkapitel en sammanfattning af skilj aktigheterna mel- 

 lan de under de senaste 8 — 10 åren ledande och äfven af honom själf 

 omfattade principerna för norrländsk skogshushållning och dem, hvilka 

 han nu utvecklar i sitt arbete. Jag har redan i inledningen till detta 

 referat ant3^dt den äldre åskådningens innebörd, och detta samman- 



