(171) 



blommorna komma att sitta på samma höjd; blad mycket groft landade. 

 Bladparen i storlek aftagande, så att uddbladet ofta är minst. 



Valeriana officinalis L. f. verticillata Spenn. (se Sv. bot. tidskr. 1908, h. 2, 

 s. 42). Finnes ej blott vid Källeboda (Hemsjövägen) utan äfven vid Mör- 

 boliult Kyrkhult. På båda ställena växer den sparsamt bland hufvud- 

 tormen och har utvecklats ur denna. Bladen äro typiskt tre i alla kran- 

 sarna, men variera stundom något. På ett stånd voro alla bladkransarna 

 tretaliga utom den nedersta, där bladen voro motsatta. Ibland hafva 

 två blad gemensamt skaft, hvarvid det ena bladet är hälften mindre. 

 Somliga ex. hafva tretaliga blad- och blomkransar från de tlesta bladvecken. 



Campaniila rapiinciiloides L. Hofmansbygd på banvallen. 



C. rotundifolia L. sågs i två ex. vid Källeboda med delvis anomala 

 blommor. Hos det ena individet voro 2 regelbundet femtaliga, somliga viss- 

 nade med 6 foderblad; 4 hade sjutaligt foder och sjutalig krona, stån- 

 dare 7 vissnade och tretaligt märke (i en blomma femtaligt); denna sista 

 kombination (7 fbl., 7 kbl., 7 st. och 5 frbl.) linnes ej omtalad af H. 

 ^YITTE (Ark. f. bot., bd 4, n;r 17, p. 2 och 5). Det andra exemplaret 

 hade 2 sextaliga blommor och 1 femtalig. 



C. persicifolia L. synes vara tämligen sällsynt inom Kyrkhults socken. 

 Den finnes sparsamt vid Källeboda och Slagesnäs. 



Senecio viscosus L. Hofmansbygd på banvallen 1908. Jfr Sv. bot. tid- 

 skr. 1908, h. 2, p. 43. 



S. Jacobcea L. finnes sällsynt i Kyrkhult såsom vid Mörbohult. 



Cirsiam heterophyllum (L.) x\ll. Vid Källeboda och Björkefalla i Kyrk- 

 hult äro blomkorgarna ofta 4—5 samt mycket stora. De mellersta 

 stjälkbladen sitta stundom i nästan tretaliga kransar. 



Centaurea Cyamis L. synes alldeles saknas i Kj^rkhults socken. Aldrig 

 har jag lyckats anträffa den. Enligt uppgift af befolkningen lär den 

 hafva funnits där för ett tiotal år sedan. 



CAchoriiim Intybiis L. Kyrkhults by 1908 bland Mcdicago sativa L. 



Scorzonera hiimilis L. f. glabra n. f. med 70—80 cm. lång stjälk, all- 

 deles glatt, enkorgig, fanns nära Källeboda på en fuktig skogsäng. 



Crepis capillaris (L.) Wallr. Kyrkhults by 1908 i stor mängd på en 

 gräsplan, hvarifrån den börjat sprida sig utefter landsvägen. 



Karl B. Nordström. 



Lathyrus sphaerieus Retz. å Kullaberg". Med anledning af 

 herr Thorsten Sjövalls uppgift i förra numret af tidskriften, att Lathij- 

 ras sphaericus af honom skulle vara funnen å tre olika lokaler å Kulla- 

 berg, hvilket af botanister skulle kunna tolkas, som att denna växt skulle 

 visa tendens att sprida sig på naturligt sätt, vill jag meddela, att då 

 växten å ursprungliga lokalen hotades med undergång genom botanisters 

 åverkan, denna utsåddes på flera passande lokaler af apotekare C. Löf- 

 VANDER i Höganäs, som sedan flera år tillbaka haft glädjen se den trif- 

 vas på de nya lokalerna. Herr Sjövall har därför med all säkerhet 

 påträffat växten på de lokaler, där den blifvit sådd. 



A. Edv. Gorton. 



