(179) 



FREDRIK WILHELM CHRISTIAN ARESCHOUG. 



9 okt. 1830—21 dec. 1908. 



Vid randen af sydöstra Skånes bördiga slätt ligger den lilla staden 

 Simrishamn. Något mera än en mil norr därom reser sig Stenshufvuds 

 urbergsås, kransad af bokskogar. På dessa bägge platser uppväxte Fritz 

 Areschoug, som han af kamraterna gemenligen kallades; här på gränsen 

 mellan Skånes slättbygd och skogsbygd fick han de barn- och ungdoms- 

 intryck, som under hela hans kommande lif gjorde honom till en äkta 

 och oförfalskad typ för skåningen. 



Då Fritz den 9 oktober 1830 föddes, var fadern P. J. Areschoug hand- 

 lande i Simrishamn, där släkten hade sitt gamla stamhem; hans mo- 

 der hette Marie Louise Fallén. Senare flyttade föräldrarna till en af dem in- 

 köpt gård, Kiviks Esperöd, på sluttningarna af Stenshufvud, och denna 

 räknade Frilz som sitt egentliga hem. I viss mån bestod detta för ho- 

 nom långt efter föräldrarnas död, i det att en broder, med hvilken han 

 var förenad genom starka band af sympati och tillgifvenhet, länge bodde 

 kvar där. Hos denne broder tillbrakte ofta Areschoug större eller mindre 

 delar af sina ferier. 



Hemmet var förmöget och unge Fritz uppfostrades efter den tidens 

 sed af informator, till dess han vid 17 år inskrefs vid Lunds universitet, 

 hvilket skedde i mars 1847. 



Genom en af Areschougs gamla kamrater och ungdomsvänner, profes- 

 sor Ödmansson, har jag haft förmånen att få några meddelanden om 

 honom från hans första studentår, men innan jag ingår härpå, torde 

 med några ord böra karaktäriseras den miljö, ur hvilken den unge stu- 

 denten hämtade sina första intryck som akademisk medborgare och 

 forskare. Vid bedömande af det lifsverk, som utfördes af den nu snart 

 bortgångna generation Areschoug tillhörde, är det nämligen af vikt att 

 icke glömma, hvilket svalg med hänsyn till yttre studiemöjligheter vid 

 våra universitet, som ligger mellan 1850-talet och nutiden. Detta gäller 

 icke blott själfva undervisningen, tillgången till vetenskaplig litteratur, 

 samlingar m. m., utan äfven de rent lokala och medborgerliga förhållan- 



