(186) 



därjämte är det ett utomordentligt viktigt moment i deras lif att sexuella 

 och vegetativa perioder följa efter hvarandra en eller flera gånger. Sär- 

 skildt hos träden alternera sådana perioder upprepade gånger med längre 

 eller kortare mellanrum. Öfverhufvud kan man i de högre växternas 

 lifslopp urskilja tre stadier: förstärknings-, förgrenings- och fortplantnings- 

 stadiet, hvilka individet genomlöper en eller flera gånger i sitt lif. På- 

 visandet i detalj hurusom den morfologiska formen hos vedväxterna är 

 ett uttryck för dessa och i samband därmed stående utvecklingslagar 

 utgör kärnan i det förstnämnda arbetet från 1877. 



Det torde icke kunna förnekas, att Areschoug var en af pioniärerna 

 bland de biologiskt-morfologiska forskare, som på 1860- och 70-talen 

 lade grunden till våra dagars ekologi, och att han ägde ett klart och 

 vidsynt grepp på dessa svåra frågor. Äfven om i ett och annat afseende 

 nutiden kommit till en annan uppfattning, var han dock i stort sedt 

 inne på rätt väg, hvarför han ock kunnat lämna viktiga bidrag till för- 

 ståendet af våra träds lif. Märkligt nog citeras dock hans hithörande 

 undersökningar, ehuru publicerade på tyska, vida mindre än de för- 

 tjäna. 



Under Areschougs långa forskareverksamhet torde tvenne frågor fram- 

 för andra ha tagit hans uppmärksamhet i anspråk. Den ena var hans 

 ofvan omtalade Rubus-studier, den andra hans undersökningar öfver bla- 

 dets anatomi. 



»Om bladets inre byggnad» handlade hans första mera omfattande 

 växtanatomiska undersökning på 28 sidor 1867; »Om bladets byggnad» 

 höll han föredrag två år senare vid naturforskaremötet i Köpenhamn; »Om 

 den inre byggnaden i de trädartade växternas knoppfjäll» skref han 1870 

 en 56 sidor stark afhandling i kvart; 1874 lämnade han en »Förbere- 

 dande redogörelse för några undersökningar öfver bladets anatomi» på 

 25 s.; 1877 skref han 9 s. »Om de mekaniska cellväfnaderna i bladen» 

 och ett år senare kom i Fysiografiska sällskapets i Lund minnesskrift 

 1878 det stora hufvudarbetet på 244 kvartsidor: »Jämförande undersök- 

 ningar öfver bladets anatomi». Fem år senare höll han vid 12:te na- 

 turforskaremötet föredrag »Om fyllodiernas byggnad», 1887 publicerades 

 en liten undersökning »Om spiralfiberceller i bladen af Sanseviera-arter». 

 Tio år därefter kommer ånyo en omfattande afhandling berörande bla- 

 det: »liber die physiologischen Leistungen und die Entwickelung des 

 Grundgewebes des Blattes». Det nya material från tropikerna, som ställts 

 till Areschougs förfogande, föranledde honom att under sin lefnads afton 

 ånyo taga upp det gamla älsklingstemat. Utom en mindre afhandling af 

 1902 »Om bladbyggnaden hos Mangroveväxterna», följd af en mera om- 

 fattande: »Untersuchungen iiber den Blattbau der Mangrove-Pflanzen» 

 samma år resulterade hans senaste års forskareflit i det stora i Vet. 

 Akad. Handl. tryckta arbetet »Undersökningar öfver de tropiska växternas 

 bladbyggnad i jämförelse med de arktiska och boreala växternas» om- 

 fattande 207 sidor och åtföjdt af 25 taflor. 



Under icke mindre än 38 år hade sålunda bladets inre byggnad varit 

 föremål för hans studier. Helt säkert var han samt älskade själf att 

 anses som den främste experten på detta område. Också gaf han gärna 



