(197) 



som författare. Utom tvenne vetenskapliga afhandlingar (för doktorsgrad 

 och lektorat), utgaf han sin bekanta lärobok Fysikens första grunder, som 

 på sin tid var mycket använd vid läroverken och utkom i 4 upplagor. 



Ehuru sålunda strängt upptagen af andra värf förlorade M. M. Floderus 

 dock aldrig det intresse för den svenska floran, som han ägt alltifrån 

 ungdomen. Som student företog han resor i botaniskt S3^fte: 1853 till 

 Öland och Smålandsskärgården, 1855 till Gotland och 1857 till Öland och 

 Gotland. De två första resorna gjorde han tillsammans med studeranden 

 J. W. C. Stenhammar (t 1856 i Uppsala vid 24 års ålder), den senare 

 (1857) tillsamman med dennes fader, prosten Chr. Stenhammar samt O. 

 Rob. Fries. Under dessa resor studerades särskildt laffloran. Flera för 

 dessa öar nya arter anträffades, såsom t. ex. 1853 den eljest alpina Par- 

 mclia encausta (Sm.) Nyl. på toppen af ön Jungfrun samt Lecanora gyp- 

 sacea (Sm.) Th. Fr. (Parmelia crassa var. dispersa Flod., Bot. Notis. 1854) 

 på Ölands alfvar, den enda lokal för arten, som angifves i Th. Fries' 

 Lichenographia. 



På hemfärden från den första resan (1853) anträffade Floderus den för 

 Norden nya Pleiirospermum aiistriaciim (L.) Hoffm. på Kolmården. År 

 1855 fann han på Gotland den då äfvenledes för svenska floran nya 

 Palsatilla paténs Mill. på Tornklint i Lojsta s.n jämte denna arts hybrid 

 med P. pratensis (P. Wolfgangiana Bess.). 



Det växtsläkte, som under den senare delen af Floderus' lefnad mest 

 intresserade honom, var släktet Salix, och han var utan tvifvel en grundlig 

 kännare häraf, ett intresse som föröfrigt gått i arf på hans son, öfver- 

 läkaren Björn Floderus. Den, som skrifver dessa rader, minns den gamle 

 rektorn och salicologen från en Salix-exkursion en vårsöndag på 90-talet, 

 då jag jämte en kamrat hade nöjet att få följa honom i Uppsalatrakten. 

 Jag minns ännu tydligt, med hvilken osviklig säkerhet vår exkursionsledare 

 återfann sina Salix-hybrider och former och med hvilket intresse vi 

 åhörde hans utläggningar om dem; oss föreföll han vara mångårig bekant 

 och god vän med hvarenda Salix-buske på hela Uppsalaslätten. 



Floderus" herbarium införlifvades år 1907 med Uppsala universitets bo- 

 taniska museum. — Af trycket utgaf han följande botaniska afhandlingar: 



Pleurospermum austriacum Hoffm., en ny svensk växt. Bot. Notis. 1853. 



Botaniska anteckningar under en resa på Öland och Örö-skären som- 

 maren 1853. Bot. Notis. 1854. 



(Tills, med Th. Krok) Förteckning öfver Skandinaviska Halföns Fanero- 

 gamer och Ormbunkar. Uppl. 1 och 2. 1860, 1861. 



Gustaf Peters 



föddes på Riigen den 7 jan. 1853, blef student vid Stockholms lyceum 

 1869 och inskrefs samma år vid Uppsala universitet. På grund af fa- 

 derns iråkade ekonomiska obestånd måste han snart afbryta sina studier 

 därstädes; tjänstgjorde sedan en tid som extralärare vid Hernösands 

 läroverk; kom år 1879 på grund af sina språkkunskaper som sekreterare 

 till konsuln d:r Fr. Kempe Och blef senare kontorschef hos honom; 



