3 



Iloved (Os, 0sterdalen 20de October 1890), og et renhvidt Individ 

 (Mo, Ranen, 22de October 1906). 



Levesaet i normale Aar. Lemajnens Hjem er bos os den 

 0vre Del af Birke-Regionen paa Fjeldene, og de ovenforliggende 

 n0gne Plateauer, isaer hvor t0rt, med Juniperus og Lichener beklaedt 

 Terrain afvexler med Vandlob eller Myrer, bevoxede med Betula 

 nana, ('/trices, Graestuer og Molter (Bubus chamaemorus). 



Her leve de skjulte om Dagen mellem sine Huller, ere lidct 

 synlige, og naere sig af forskjellige Mos-, Lav- og Graes-Arter. De 

 sove ingen Vintersovn, bave sandsynligvis normalt indtil 2 Kuld 

 aarlig, og udgj0re den daglige F0de for Archibuteo lagopus, Falco 

 tinnitnculus, Asio braehyotus, de 2 Rseve, og andre i Fjcldct 

 boende Rovdyr og Rovfugle. 



Yngle-Aar. Som bos alle Smaa-Gnavere indtraeder lios Lemaenen 

 i visse Aar en Overproduction af Individer. Er denne For0gelse 

 saerligt stor, sker samtidigt en st0rre eller mindre Udvandriug, 

 undertiden lige ned paa Lavlandene, der i saadanne Aar kunne helt 

 oversv0mmes af deres Skarer. Yngle-Aarene synes betingede af visse 

 gunstige Temperaturforholde om Vaaren og Forsommeren, hvis sande 

 Natur endnu ikke er fuldt opklaret. Saadanne Yngle-Aar indtraeffe 

 ofte (men ikke altid) samtidigt bos flere Smaa-Gnavere, isaer blandt 

 Markmusene (Microter), men ogsaa undertiden bos andre Dyregrupper, 

 saasom bos Spidsmusenc, Skovb0ns, Harer, eller visse Finke-Arter 

 (Fringttla montifringUla og Linota linaria). Under disse Aar pleie 

 de forskjellige Musedrsebere ligeledes at optraede talrigere og vaere 

 frugtbarere, end i almindelige Aar, saasom Ugler, forskjellige Rov- 

 fugle, Canis lagopus, de 2 Putorius- Arter, o. a. 



Under Yngle-Aarene f0lge Kuldene saa raskt paa binanden, 

 at det ene neppe bar forladt Redet, f0r det nseste kommer. 

 Kuldene er tillige saerdeles store, undertiden op til 10, og for alle 

 disse Unger ere Betingelserne for at kunne opnaa Modenhed st0rre, 

 end i almindelige Aar. 



Vandre-Aar. I enkelte Aar saettes en Del flere Kuld i Verden, 

 end i andre, uden at nogen Udvandring deraf bliver F0lgen ; er For- 

 Ogelsen st0rre, kunne spredte Individer vise sig paa Fjeldsiderne 

 eller i de 0vre Dalf0rer. Mellem disse og de store Udvandringer 

 er dcr alle Overgange. 



