Kaiser Rudolph, dem ungarischen Könige Mathias etc. etc. 233 
diene dáli, a čeliobychom se tak do ЛѴаіісЬ Mtí. nad.iti měli, nás w lom upřímně, otewřeně 
a laskawè sprauiii ráčíte. Nebo jestliiebycliom od Wašich Mtí. brzkau a spěšnau odpowědi 
meškáni a zdižowáni byli, nemolibbycliom nežli skrze to к znamenitému domnění, jakoby 
se to к wětšímu nebezpecenstwí našemu scbylowati a tak ku podstatnému a spěšnému našemu 
sebe opatrowání píiwedeni bVti. 
A poněwadž se nám za dobré widělo, tolikéž ještě wšem třem panům stawům psáti, 
a připiš psaní toho odeslali, Wašicli Mtí. za to žádáme, kdyžbykoli buď při sněmu obecném 
neb jináč pospolu byli ráčili, abyste to, aby Jicb Mtí. společně dojiti mobla, zatím pak aby 
i obzwláštně páni obywatelé o něm, co w sobe obsabuje, wědomost míti mobli, přátelsky a 
laskawè opal řiti ráčili. 
A s tímseWašim Mlem. od Pána Boha na wšem wždycky dobře a šťastně míti winšujeme. 
Datum w městě Olomauci w Středu před památkau sw. .lana křtitele Božího léta 1610. 
Kardynál biskup, hejtman, páni, preláti, rytiřstwo a wyslaní z měst Jeho M. Krá- 
lovvské, Stawowé Maikrabstvví Morawskébo nyní při sjezdu obecném shromáždění. 
Ex eodem fol. 218. 
Léta 1611 14. dne Martii František Tenogl byl jest dobrowolně ptán o následujících wěcech: 
Předně jest mu pi-i přístupu oznámeno, ponewadž mezi tím wíceji stawy došlo a 
jisté kundšafty toho před rukama jsau, o těch wěcech rozhojňujících se praktikách, které Franc 
Tenogl na wětším díle na swětlo wynesl a wyjewil, a co dále jemu wíce powědomo jest, aby ozná- 
mil a pravvdy nelajih INa to jemu toho mnicha wyznání slowo od slowa přečtěno jest, s tím 
doložením jak sepsáno jest, jestli to tak? Odpowěd: že musí wyznali, že jest to toliko dis- 
cursus, a kdo to psal, že nebo šelma, anebo blázen jest; proto že J. M. С nikdá s králem 
Španyelským o jedinké té лѵёсі intenli a srozumění neměl, nýbrž naproti tomu netoliko to- 
muto, ale i panu otci, jeho Filipowi w tom na odpor byl. Poněwadž J. M. G. při domu 
Španyelském Nydílantu nikdá státi nechtěl, když jest spcčátku skrze sprostá psaní a císařské 
mandáty tomu spomoci zdržeti nemohl, wšak wždycky wíceji překážky nežli fedrunku jest 
bylo, anobrž žehy mohl na to přísahu učinili, že král španyclský s nimi spolu nyní proti 
této wěci jest. Papež taky, jakž jeho wědomost je, že tím nic wincn není, předešlému legatu 
svvému jest toho nic w známost neuwedl, a s nejwyšším poselsLwím dokonce že nic znám není. 
Než toliko že musí wyznali, že jest minulého léta к Králi Span, od Arciknížete wyslán byl, a 
tu při králowně jakežto arcik. sestře tak nmoho obdržel, že láska a při<telstwí mezi oběma 
pány učiněna, a pro Passowský zachowání katolické wíry 300,000 zl. obdržáno bylo. iNa to 
po artykulích tejných Tenogl odpowídal, zdali jest J. M. C. sám příčina té komissí, s klerauž 
jest do říše wyjeli měl s ním mluwil a jemu ji přednesl, anebo kdo o lom s ním na místě 
J. M. C. mluwil, a kdo mu lu Instrukci odwedh. Odpowěd, Hanybal jest to zholowil a s J. 
M. C. o to mluwil. 
Zdali jest J. M. C. dobrowolně a wědomě tu Instrukci a psaní, jakož také i dekrety, 
kteréž po učiněném wpádu stawům wyšli, se podepsal, anebo kdo jest J. M. C. к tomu při- 
