836 Tf^enceslaw Hanka, Correspondent zwischen 
.Iiiliská wèc к rukám jíli a držeti se nechtěla, že jsau na lo přišli, a spolu se společně pří- 
sahau zawázali proti králi, aby píi lidu wojenském ELsaskóm Iciicíni pomoci wybledáwali. 
11. Poninvadž .1. M. C. a tejné rady netoliko kurfiřtům a knížatům, ale také Cechům 
každého času připowídal, že tím lidem Pasowským nic proti krcli a jeho zemím nemíní, an se 
nvní z jeho wyznání jinače nachází, aby powèdèl, kd\by swau zlau intencí wvwedli, ktcrakli 
jsau chtěli před kui-fiřty a knížaty jednomu každému odpowídati. Odp. W jejich radě že 
lo nikdy zřízeno nebylo, on že zanechá wálky, kteří к tomu radili, z toho odpowídati, jim 
že jest on concept z jiných psaných zanechaných dobrých zdání к lomu podobných au- 
mluwu sepsal, kteráž mezi jeho wěcmi se najiti může, jcíjichž počátek takto zní: Dz ist 
Landt vnnd Weldt bekanndt. 
12. Zdali mimo dotóené osoby w té radě jiní společně anebo rozdílně býwali, 
a o takowých radách wědomost měli. Odp. Nějaký zpowědní otec Pr. Henricy Aquentis, že 
také vv té radě byl, ale naposledy nic nežli české koruny pracsident p. z Donína, p. Sla- 
wala, p. Smecanský o té wší intencí wěděli, a na to šli, aby Leopolda vvclikého učinili. P. 
Ladislaw Berka, Hanybal podobně, ale Hegenmiillcr proti tomu wpádu na Malau stranu radil, 
a před lim dnem než se lo stalo, odpor o to držel, lleydelig okolo Pátera Aquentiusa usta- 
wičně býwal, a o lom handli o wšem wěděl. 
13. Z,dali .í. M. C. o té zběhlé a krwawé lázni z gruntu sprawen jest, a skrze koho 
a co kterému J. M. C. říkal. Odp. Ze nemůže powěditi, neb při audienci, kterauž arci- 
kníže Leopold měl, jest nebyl. 
li. Kdo a z čího poručení některým osobám salva guardia před wpádem dáwal. 
Odp. Ze jest arcikníže Leopold někomu před wpádem powolil, tehdy žehy on to podepsali 
musil, totiž Tenogl; ale že o žádném nevví, P. Landtgrabě že mohl toho něčeíio rozdáwati, 
nebo lo w jeho expedicí bylo, nebo že jest on sice sám na p. Landkraběte domu a jiných 
lidí domicil tištěného ortele a salva guardia toho dne, když se ten wpád slal, widěl. 
Wyznání 2. a 3. France Tenogla 14. dne M. Mailii. 
Ex eodem fol. 220. 
Hegenmüllers von Hannibals guttliche ausssagen. 
N. N. freyes guttliciies bekanntnuss darüber sie etlichemal befragt vnnd doch eines 
lauts aussgesagt. 
1. Es halt Jungst Vergangene Reichstag, auf welchem Erherczoge Ferdinand zu Gratz 
von Ihren Kay. Mgtt. Verschickt worden, viel anseliche puncten zu verichten Vnd zu tiac- 
tiren gehabt. Darunter dan mit weniger ein Römischer Konig hatte sollen gezeiget vnd Vor- 
geschlagen werden. Weil aber die gegen Part vbel zufrieden, in nnmcrkung dass der erste 
jiunct der Relligion halber Von Ihrer H. Durchl. alss dazumale Volmechtig Key. gesandten 
beyseits gelegt, haben sie solchen Conuenlum nit recht bey wohnen wollen, vnd er also 
Vnverichtbar sach anziehen musten daman sonsten Vermeint bat den Lande vnnd Incorpo- 
rirten prouincen grossmerklich nutz zu schafTenn. 
