80 



vil let fristes til at foragte disse i teknisk Henseende lidet vterdi- 

 fulde Treer, medens man skatter deres forholdsvis hoivoxne lang- 

 skaftede Efterkommere. Men disse har ikke paa langt nser den 

 samme Evne tilat ssette Kongler og modne Fre, selv efterat de 

 ved Hugst af de omkringstaaende Treer i en Raekke af Aar har 

 havt en ligesaa rigelig Adgang til Lys, som deres uanseelige 

 Modertraeer havde, da det Fro blev danuet, hvoraf de er frem- 

 spiret. Af denne Erfaring tor man slutte, at ogsaa hos Fjeld- 

 granen den lavtgaaende taetkvistede Krone har stor Betydning 

 for Fr0dannelsen og i en varm Somrner maaske gjor den mulig 

 paa Steder, hvor den ikke vilde lykkes med den seedvanlige Lav- 

 lands Dannelse af Kronen. 



Man maa erindre at Fjeldegnen i det hele har et Slags 

 Foraarsklima, lidet opvarmet Luft, kold i Skyggen, medens det 

 direkte Solskin virker forholdsvis saefdeles kraftig. Jordens Over- 

 flade, andre faste Legemer, og det allerneermeste Loftlag op- 

 varmes steerkt i det direkte Sollys, medens Varmen i noget hoi- 

 ere Luftlag er meget ringere. Fjeldgranen har i et og alt ind- 

 rettet sig paa at kunne tilgodegjore Varmen i det direkte Sollys 

 og dens Akkumulation i de lavere Luftlag. Trserne staar aabent, 

 Solskinnet naaer dem fra alle Sider. Deres tetkvistede Krone 

 straekker sig fra Treeets Top til Roden, den tilbyder en sserdeles 

 stor Flade for Insolationen, og denne Flade, et hvelvet Skraa- 

 plan er stillet under en ganske gunstig Vinkel for de paafaldende 

 Straaler. Den nedboiede skraa Stilling af Grenene er ogsaa til 

 Fordel for Opvarmningen i vore nordiske Egne med deres lavt 

 staaende Sol. Endelig er Massen anhobet i de lavere Luftlag, 

 og store Grene er stillede ganske i Najrheden af Jorden. Var 

 Granens Krone bygget i Fjeldegnen ligedan, som den er i det 

 varmere Klimat, vilde den vaere uskikket til den extensive Be- 

 nyttelse af Varmen i det direkte Sollys. 



I det varme Klimat er Skovens Sluttethed og Tffithed for- 

 neden, forat hindre Muldets Forflygtning og holde Jorden pas- 

 sende fugtig. I vore Fjeldegne og det heieste Norden sorger paa 

 de fleste Steder Klimatet og Undergrundens BeskafFenhed forat 



