30 



nophorer) hos nogen af de talrige af mig til forskjellige Tider 

 unders0gte Exemplarer af denne Art. 



2. Lafoea fruticosa (Campanularia) Sars. 



Campanularia fruticosa Sars, Reise i Lof. ogFinm., Nyt Ma- 

 gaz. f. Naturvid. 1850, 6 B.pag. 138. 



Proles hydriformis: Polypario valde ramoso; cellulis pedi- 

 cellatis, parietibus tenuibus fragilibus, pedunculo tertiam ad dimi- 

 diam longitudinis cellulse partem aeqvante, annulis 3—4 ornato. 

 Animalia albida aut cinerea, tentaculis 16—20 ornata. 



Stammen af Polypstokken, der bliver indtil 3" hoi og med 

 sine Grene ligesaa vidtstrakt i Breden, er sammensat af stterkt 

 bugtede og langt talrigere Ror end hos den foregaaende Art. 

 Grenene og Smaagrenene, der ligeledes ere talrigere og oftest 

 staae afvexlende, sjeldnere modsatte, vise Tilboielighed til at 

 udbrede sig til begge Sider i eet Plan, hvorved Polypstokken 

 faaer en comprimeret ellernoget viftedannet Buskform. Cellerne, 

 som paa Grenene saedvanlig danne 3—4 Lsengderader, ere mindre 

 end hos forrige Art, ikke fuldt \ mm lange, sidde temmelig tset 

 sammen og ere rettede skraat opad og udad. I yngre Tilstand 

 har Stammen, som da er sammensat af fserre Ror, kun faa Grene, 

 hvilke hyppig paa en lsengere Strsekning staae mere paa den ene 

 end paa den anden Side af hiin ; ogsaa ere Cellerne i hver Lajng- 

 derad mere fjernede fra hverandre end paa seldre Polypstokke. 



Hvad der isser udmsBrker nservaerende Art er, at Cellerne, der 

 vel i Almindelighed ligne samme af L. dumosa og ligeledes ere svagt 

 boiede, med Convexiteten af Buen opad vendt, dog undertiden 

 ogsaa omvendt, her sidde paa en tydelig afsat Stilk. Denne 

 Stilk, som er cylindrisk, * i n dtil n?esten ^ af Cellens Lsengde og 

 omtrent i af dens Brede, er dreiet i 3 eller 4 ganske ta^t paa 

 hverandre liggende Vendinger ligesom Ringe, altsaa lignende 

 samme hos Slaegten Campanularia, men kun langt kortere. Der- 

 na^st Cellernes Beskaffenhed, idet deres Va3gge her ere hyaline, 

 uden noget gulagtigt Anstrog, og langt tyndere og mere beielige, 

 saa at de ved Torring for det meste falde sammen, medens de 

 hos L. dumosa ere tykkere, mere persistente og stive, saa at de 



