2 



der en Diamant, 1 dernsest en Tordenkile i Almindelighed og In- 

 dras Toi'denkile i Saerdeleshed 2 . Begge Vaaben have forsaavidt 

 en faelleds Oprindelse, som de erkljeres forarbeidede af Vsesener, 

 der symbolisere Naturkrsefter. Om Mj0lnir heder det i den yngre 

 Edda, at Dvergen Sindri smedede den, om Vadjra, at de sme- 

 dende Ribhuers (Alfers) Mester, Tvaschtri forfeerdigede den 3 . 

 Som Material naevnes snart Steen, snait Jern*. Begge bruges 

 fomemmelig til at ihjelslaae Trolde med 6 . 



Den seldste Form, hvorunder man tsenkte sig Tordenkilen, 

 synes at have vseret Kuglen, ligesom Hagelen, der ofte kommer 

 fra Tordenskyen, er kugleformig. I Lithauen kalder man ogsaa 

 Belemniten blandt andet Tordenkugle (Perkuno kulka) 6 . Dernaest 

 t'orestillede man sig den som en Hammer med kort Skaft, ifolge 

 Beskrivelsen i den yngre Edda T , hvor det heder, at forskeptit var 

 heldr skamt. Naar Skaftet rager frem paa den anden Side af 

 Skafthullet, faaer Hammeren Korsform, og saadan har man og- 

 saa taenkt sig Mj0lnir, hvilket sees af Hakon den Godes Saga 

 cap. 18, hvor det christne Kors, Kongen slog over Drikkehornet, 



1 Den samme Egenskab betegnes ved Navnet Hammer; thi .hamar bedeutet 

 ursprunglich einen harten Steinfelsen ; slav. kamen (stein)." Grimm D. Myth. 

 S.165. Pictetssetterhamar i etymol. Forbindelse med sauskr. a^raan, Klippe. 

 Steen; mig synes det rimeligere at sammenligne sanskr. camba, Indras Tor- 



* De samme to Betydninger Diamant, og Indras Tordenkile, forener i Sanskrit 

 Ordet hira, der ndentvivl ogsaa bar bavt Betydningen Bjerg; thi Ibn Batuta 



Bjerge, og logger til: hi r betyder Bjerg jt?). Ibn Bat. III. p. 85. 



3 Arjunas Ruckkehr. VII, 12. Rigveda ed. Roesen XXXII. og LII, 7. 



4 See Anm. 2 S. 3. Hoefer Zeitschr. f. d. Wissensch. des Sprache II, 156. Ar- 

 junas Riickkehr IX, 14; X, 55. Saxo p. 163 tillasgger Thor en Forrida eha- 



4 Edda, Harbardsljod 23. Den yngre Edda 59. Rigveda ed. Langlou s. 11. 1- U 



h. XII, 6. 

 6 Mielke, LUhau. Wdrterbuch S. 139. 



