gaar, saa har de, med Granens ringe Anlaeg for Aflajggerforaie- 

 relse, med deres svage Roddannelse og med deres delvise Ernse- 

 ring fra et Modertrae med allerede udtomte Kraefter, fra f0rst af 

 en saa stor Tilboielighed tilat voxe lavt, kegleformet og tsetkvi- 

 stet, at Naturen ikke behover end yderligere at befordre denne 

 Voxemaade, men snarere maa straebe at fremkalde en beiere og 

 slankere Vaext, og dette gjor den ved at lade dem voxe ta?t og 

 under Tryk, fornemlig nedenfra og fra den ene Side af. Men 

 Naturen ved tillige at gjore dette paa en saadan Maade, at de 

 ikke gjensidig hindrer hinanden i Benyttelsen af det direkte Sol- 

 lys. Den har, som vi har seet, stillet de laveste og yngste Traer 

 mod den Side, hvorfra Lyset kommer, og de heieste og reldste 

 bag disse paa en Plads, hvor de ikke kan overskygge de yngre 

 men vil give dem Ly mod det haarde Veir. Mod Nordsiden 

 trykkes Aflaeggerkronen af de hoiere Traer, mod Sydsiden er den 

 fri, og taet pg frodig udviklet. Traekronerne i Aflaeggergruppen 

 er opstillede paa samme Maade som Urtepotterne i vore Blom- 

 steretagerer, deres mod Solsiden vendte Flader danner tilsammen 

 et Laengdeafsnit af en parabolisk Kegleoverflade, paa hvilken 

 Solstraalerne falder om ikke ganske lodret saa dog under en for 

 Varmeeffekten gunstig Vinkel. 



Sammenligner vi Granens saeregne Udvikling tilfjelds med 

 Alpevegetationens karakteristiske Typer, er en Analogi umiskjen- 

 delig. Hvad der isaer udmaerker Alpevegetationen som saadan 

 er, at Vasxtens Hovedaxe voxer lidet i Hoiden, dens everste Biaxer 

 fremkommer i ringe Antal og dens Udvikling hemmes lige indtil 

 fuldkommen Forsvinden (enblomstret Infloreseents), medens de 

 Blade og Biaxer, som udgaa naer Roden fra Basis afHovedaxen, 

 fremkommer i stort Antal fra meget forkortede Staengelled, og er 

 derfor taet stillede. Disse Biaxer udviklcr sig hos den urteagtige 

 Vaext meget ofte i Billede af Hovedaxen, idet de enten skiller 

 sig fra den som selvstaendige Individer, eller ogsaa med Udse- 

 ende af saadanne vedbliver med eller uden Understettelse af Ad- 

 ventivrodder at staa i Forbindelse med Hovedaxen og dens Rod. 



