uafhjengig af nogen Befrugtning, og da man blev istand til noi- 

 agtigere at studere de materielle Betingelser for deres Befrugtning 

 hos de haiere Dyr, er Resultatet blevet, at der nu ikke linger 

 hersker nogen Tvivl om, at selve Sseden og ikke blot en „aura u 

 maa trsede i Forbindelse med Mgget, forat Befrugtning skal finde 

 Sted. Dette er blevet eudnu mere klart, siden man opdagede 

 Mikropyl paa JEgget, hvorigjennem Ssedcellerne kunne trsenge 

 ind i detslndre. Angaaende Beskaffenheden af den Vexelvirkning 

 inden i JEgget, hvorved Kjonsforskjellen bevirkes, er man til denne 

 Tid ikke kommen til nogen sikker Kundskab, og Meningerne have 

 vaeret deelte om, hvorvidt det vordende Va-sens Kjon var bestemt 

 fra selve Conceptionsoieblikket, eller om det forst under Udvik- 

 lingen blev, afgjort ifolge de virkende Materiers og Krssfters eien- 

 dommelige Intensitet. For Menneskets Vedkomrnende er det en 

 almindelig kjendt Sag, at der i Gjennemsnit fodes flere mandlige 

 end qvindelige Individer; men ihvorvel dette er en Kjendsgjerning, 

 vide vi dog, at der i Forholdstallet finder en ikke ubetydelig For- 

 skjel Sted i de forskjellige Lande. Forholdet varierer saaledes 

 fra 104, 106 til 108 og derover af mandlige til 100 qvindelige 

 Individer, ligesom Forholdet ogsaa har vist sig variabelt til for- 

 skjellige Tider og under forskjellige ydre Omsta?ndigheder. Meget 

 synes at tyde hen paa, at Kjennet ikke er forud bestemt ved 

 Befrugtningen, men at det forst under Udviklingen bestemmes, og 

 ved flere Slags Undersegelser samt besternte Forseg med Dyrvil 

 man have fundet denne sidste Mening stadfasstet. Ved et Par 

 Scheeferier i Frankrig og Sehweiz har man under vilkaarlige Be- 

 tingelser t. Ex. anseet det muligt at frembringe et overveiend* 

 Antal af mandligt Afkom. For nogen Tid siden har jeg begyndt 

 at undersoge Forholdene i enkelte Distrikter af vort Land, hvor- 

 ved det viser sig, at der for visse Tidsrum hersker en temmelig 

 betydelig Forskjel, idet endog Antallet af Pigeborn enkelte Steder 

 har vaeret overveiende i nogen Tid, men da en saadan Underso- 

 gelse maa omfatte storre Tal og leeugere Tidsrum forat blive af 

 Interesse, og for med noget Resultat at kunne studeres i Forbin- 

 delse med de ydre Naturforholde, vil jeg f0rst senere blive istand 



