94 



bringelsen af Laraper i adskillige Monumenters Gravkammer har 

 visseligen ogsaa bidraget sit til samme. I nogle af de Toper, 

 Honigberger og Masson undersogte i Afghanistan, fandtes Lamper, 

 og, at disse have veeret satte brsendende ind i Gravkammerne, 

 sluttes af, at man har fundet Levninger af Olie tilligemed den 

 slukkede Vege i Lampen. Det heder saaledes hos Masson, at 

 han engang i en Lampe fandt lidt Olie og en Vege saa frisk, som 

 om den havde vseret slukket den foregaaende Nat 1 ; i en anden 

 Tope fandt han Cellens Loft svsertet af Reg, men ingen Lampe. 2 

 At Buddhisterne paa Ceylon ligeledes have havt for Skik, at ssette 

 Lamper ind i Gravkammere, udtaler sig i Sagnet om Kong Bhat- 

 tyatissas Besog inde i en Sthupa eller Dagoba, kaldet Maha-Thupa 

 d. e. Storhaugen. Beretningen lyder, at han der saae mange 

 Kostbarheder belyste af fire brsendende Lamper, der vare forsy- 

 nede med Olie for fern tusinde Aar, den Periode, i hvilken Bud- 

 dhaen Qakjamunis Religion skulde bestaae. 3 



I en udforlig poetisk udsmykket Beskrivelse over den samme 

 Sthflpas Grundlseggelse heder det, at Cellen blev oplyst med Ra- 

 der af Lamper, som nseredes ved vellugtende Olie. 4 



Kjendskabet til Naturkrsefterne var dengang for ringe til at 

 Nogen betvivlede Muligheden af, at Lamperne kunde brsende uden 

 Tilstrommen af frisk Luft. Enhver troede vistnok, at de brsendte 

 saaleenge der var Olie. Naar de altsaa vare saa vel forsynede, 

 at Folk holdt for, at de maatte brsende i lange Aarrsekker, er det 

 intet Under, at Indbildningskraftens staefke Syn saae Flammen 

 af og til ved en mystisk Kraft slaae ud gjennem Monumenternes 

 Top og Sider. 



1 Ariana antiqua p. 107: „the upper receptacle for the oil still contained a por- 

 tion of the fluid matter, and the wick was in as fresk a state apparently, as if 



it had been extinguished during the night. 



3 Forbes I. c. I p. 224. Journ. of the R. Asiat. Soc. XIII p. 164 fig. 



4 Mahavanca p. 165 flg. Et Tempel i Nepals Hovedstad, Kathmandn har i det 

 Ydre aldeles samme Form som en Tope, men det merke Rum i det Indre er 

 tilgjsengeligt gjennem en Dor, og i Midten staaer et Alter med en stadigt brsen- 



