Naar vi nu betaenke, at de nordiske Gravhoie i Form, Om- 

 givelser og Indhold have saa meget tilfselleds med de buddhistiske 

 i Asien, at de aabenbar tyde paa Fselledsskab i Ansknelser og 

 Skikke, maa man allerede at* denne Grund vaire tilboielig til at 

 antage, at Troen paa Haugelys skriver sig fra samme Kilde, som 

 den ovenanforte om Lysningen fra Topernc; og heri bestyrkes 

 man ved at opdage Spor til Anvendelse af lid og Lys i det Indre 

 af nordiske Gravhoie. 



Om nogen Lampe er funden i nogen nordisk Gravhois Celle, 

 haves neppe nogen paalidelig Underretning. Vel lseses i Antiqua- 

 riske Annaler III B. S. 81 Beretning om Fund af en Broncelampe 

 i en Gravhoi paa Island, men der neevnes ikke om, hvorvidt den 

 stod i Gravcellen. Ihvorvel dette, paa Grand af Tausheden er 

 sandsynligt, tor dog ikke stoles derpaa. 



Man har ogsaa fundet en Lampe i en Hoi, kaldet Olskro, 

 paa Mainland, den storste af Orkenoerne; men, hvorvidt den hid- 

 rorte fra nogen Grav, er uvist; vel fandtes nemlig flere Grave 

 paa Hoien, men under disse vare Levninger af en muret rund 

 Construction, 30 Fod i Diameter, som maaskee i Oldtiden kan 

 have vseret et Vaaningshuus, hvortil Lampen kan have hort. 1 



Derimod har man i Tydskland, i Gravhoie, som i Et og Alt 

 ligne de nordiske, fundet Lamper. 2 Og i en Gravhoi, en Mhls 

 Vei fra Stavanger bemaerkede man Spor af Rog i Gravkammeret, 

 tydende paa, at der maa bave vseret antsendt Ud. 3 



ansaaes for at vsere m Salve. Derunder laae et Stykke Krystal med en For- 



Guld-^sken var et vellugtende Fluidam 

 Salve. Udenfor Guld-^sken fandtes i Si 

 i al Fald forgyldte, samt en Deel Salve, 

 bermynter, 4 Naale af forgyldt Kobber, i 

 Antiqu. Tidsskr. 1852—54 S. 101. 



1 Klemm, Handbuch d. d. Alterth. S. 125. 



' Urda III, 68. 



