97 



At frembringe Lysping udenpaa Monumenterne paa 

 Maade, som Buddhisterne i Asien brui 



Norden, da saavel Steenpolitur som Brug af Cement i hedensk 

 vseret ubekjendt. 1 Derimod forekomme Kjends- 



gjerninger, som lettest lade sig forklare, 



Nordboerne undertiden anbragte lid ovenpaa Gravheiene. Man 

 • har nemlig i flere fnndet et Kullag under Gronsvjeret paa Top- 

 pen. Paa Gaarden Njos i Evindvigs Praestegjaeld, Bergens Stift, 

 blev i 1830 en Gravhoi undersogt, hvorom det i Urda I S. 137 

 blandt andet heder: „0g dog kan denne Hoi ikke tidligere have 

 vseret undersogt; thi Kulringen, som s phajroidisk omgav 

 den, viste intet Brud." Sammesteds S. 139 siger Biskop Neu- 

 mann om Gravhoie i Urlands Prastegj., samme Stift: ,, Blandt 

 disse sidste foretog jeg mig i Aaret 1830 at udgrave en, som 

 holdt 130 Alen om sin Fod og 6 Alen i lodret Hoide. Den syn- 

 tes ingensinde at have vseret rart, og, at den heller ikke havde 

 vajret det, det viste tydeligt det Kullag, der omgav den om- 

 trent to Alen under dens avers te Bue." 



Om 0streims-Haugen i Etne, samme Stift, heder det i Urda 

 III S. 101: „Et Lag af Muldjord, 1 Alen fcykt, bedaikkede den. 

 Derefter viste sig et Lag af Traekul. Under dette fandtes al- 

 ter Muld." 



De her omtalte Kullag synes lettest at kunne forklares som 

 Levninger efter lid, der har vgeret antaendt ikke blot paa Grav- 

 Toppe, men ogsaa omkring deres Sider. Den Omstam- 



dighed, at to af < 



vhoie havde tykke Jordlag i 



over Kullagene, kunde vel vsekke Betaenkelighed mod Antagelsen 

 af min Hypothese. Men de ovenpaa liggende Jordlag kunne dog 

 forklares enten nf den Forh ielse af Terrainet, som en tusindaa- 

 ng Vegetation, der aarligen fornyes og igjen hensmuldrer, kan 

 foranledige, eller som en forseetlig af Meoneskehander udfort 

 Forhoielse. 2 



kein gennanisches Denkmal gefunden, das mit Kalk verbunden gewesen." Klemm, 

 I, c. S. 18. 



* I Annakrf. nord. Oldk. 1858 S. 213 bea«rke. om en Gravhei i Raklev Soen 



