115 



praktisk Synspunct. Og mere og mere traadte den Tanke frem, 

 at Videnskaben isrer skulde tjene til at lsere os at adskille de 

 sande Goder og Onder fra de indbildte, gjore os fortrolige med 

 xol cp'jffsi c-j^aLvovTa, der skulde vsere Rettesnoreu for vore Hand- 

 linger o. s. v. Den videnskabelige Syssel skulde ogsaa vaesentlig 

 bidrage til den Compositio animi, den Sindets Samling og Bero- 

 ligelse, der mere og mere stiller det i Ly for Lidenskaberne og 

 Sandselivets Forstyrrelser. Hos Epikureerne bar Videnskaben 

 mere en negativ B'etydning som et Middel til at befrie Sindet fra 

 falske Forestillinger og religiones, der paalregge det unaturlige 

 Baand. I Skepticismen bliver denne Negativitet en absolut, idet 

 0iemedet her ikke blot er en Befrielse fra enkelte bindende Er- 

 kjendelser, f. Ex. den religiose, men overhovedet en Losrivelse 

 fra al Erkjendelse, hvorpaa forst den sande arapa^a antages at 

 beroe. Idet al Erkjendelse oploser sig selv, da Sandheden altsaa 

 ikke kan vides, bliver det den praktiske Opgave at indrette Li- 

 vet uafhsengigt af al Sandheds-Erkjendelse, hvorved altsaa den 

 praktiske Retning er henstillet aldeles absolut, alene paa sig selv 

 beroende. Men i det samme 0ieblik, som det Praktiske bar viist 

 sig som Philosophiens egentlige Formaal og er blevet stillet paa 

 sin egen isolerede Spids, er med det Samme ogsaa al praktisk 

 Philosophic som saadan ophrevet, efterdi der nemlig ikke [lin- 

 ger kan vsere Tale om nogen ledende eller controlerende Indfly- 

 delse af Videnskaben, overhoved ikke om nogen Videnskab om 

 gyldige Livsformaal. Den praktiske Videnskab er gaaet under 

 i det praktiske Li v. 



Som forhen antydet, er imidlertid den praktiske Proces un- 

 derkastet den samme i det Endelose gaaende Middelbarhed, som 

 den theoretiske, idet Middel og 0iemed stedse adskilles. Ved 

 enhver Handling eller Viljesyttring maa sporges : til hvad Ende? 

 og naar Formaalet er angivet, vil Sporgsmaalet stedse gjentage 

 sig og det engang satte Formaal igjen laane sin Betydning som 

 Middel for et fjernere MaaL Som ved den theoretiske Proces, 

 har man ogsaa her Valget mellem at standse ved et vilkaarligt 

 Punet og altsaa ved et Magtsprog af Viljen fastsajtte et i sig re- 



