139 



al Vfiegt endog paa udvortes At'hold og theurgiske Operationer, 

 paa den anden Side. Og Philosophiens Begreb, cpuosotp-'a, sattes 



ligesom paa theoretisk Side, den lo^i-k >!nttrn<lt' . T.vnkning >kuMr 

 vige Pladsen tor en urniddelbar Skuen, paa samme Maade skulde 

 det praktiske Maal ikke naaes ved en reflecteret hensigtsnwessig 

 Virksomhed, ved en Gjennemkjffimpelse af Livets Kamp, men 

 snarere ved en Overspringelse at' denne og en formeentliu untid- 

 delbar Hensynken i sin Grand. Og ligesom hist Erkjendelsens 

 Tomhed, som vi udtrykte det, let befolkedes med Phantasm er, 

 saaledes aabnede sig ogsaa her mangfoldige mere eller mindre 

 phantastiske Gjenveie, ad hvilke Aanden tsenktes at kunne ledes 

 tilbage fra Verdeus adspredende Mangfoldighed til sit evige Ud- 

 spring i Eenheden. Mysticismen, der overhoved er en Oversprin- 

 gelse af Middelbarhedens Bro, leder saaledes til et magisk For- 

 hold, hvor der ikke er Spergsmaal orn en begribelig Causalnexus 

 mellem Middel og 0iemed, men Midlerne blive udvortes og vil- 

 kaarlige. Her er Doien aabnet for den mangfoldige — theoreti- 

 ske og praktiske — Overtro, som efterhaanden trsengte ind i Ny- 

 platonismen og som kan synes at danne en saa selsotn Contrast 

 til det hoie intellectuelle Standpunct, som Skolen ellers idethele 

 havde naaet. 



Disse Antydninger ville med al deres Ufuldstamdighed og 

 ringe Udferlighed dog vsere nogenlunde tilstraekkelige til at vise, 

 at man har gjort Uret saavel i at sfette en uoverstigelig Kl0vt 

 imellem den nyplatoniske Philosophic og de foregaaende Systemer 

 og derved senderrive den sauimeuhsengende Udviklings Traad, 

 som paa den anden Side ved at betragte Nyplatniiismen blot som 

 en ligefrem Fortssettelse, etslags eklektisk Blanding af tidligere 

 Ideer og Synsmaader. Denne Benyttelse af et mangfoldigt Stof, 

 der vistnok uden Forskjel hentes fra gneske Philosuphemer eller 

 orientalske Syinboler og Dogmer, er meget mere her traadt i et nyt 

 Princips Tjeuesteog Alt faaer en ny Belysning paa et Standpunct, som 

 paa den ene Side ved en skarp Modssetning til de foregaaende 

 tilstrsekkelig betegner sin Eiendommeligh'ed, men paa den anden 



