275 



Ser man hen til de i det Foregaaende vundne Resultater, 

 maa man sige at man ikke med Sikkerhed kan antage Isomor- 

 pliismen (i den almindelige Betydning) som gjseldende for de bo- 

 mologe Legemer. Man kan derimod sige at naar homologe Le- 

 gemer ikke ere isomorphe, saa vise de paa meget faa Undtagel- 

 ser nser mserkelige Relationer i deres Krystalfbrm. Disse Rela- 



videre Forstand (Paramorphisme, Laurent); vi have ogsaa i den 

 partielle Isomorphisme S 0gt at paavise en anden saadan Relation. 



Hr. Welhaven gav en Udsigt over Kunstphilosophiens Historic 

 og sogte derunder at vise, at Lceren om det Skjenne *ndnu mangier 

 tilstroekkelig Begrundelse. 



Hr. Cand. mag. Lieblein holdt et Foredrag om de hierogly- 

 fiske Betegnelser for de herodotiske Kongenarne Moris 

 og Pheros. 



Det er af Vigtighed for den segyptiske Historie. at hvert en- 

 kelt Punkt bliver bestemt med den storste Noiagtighed. Dette er 

 vistnok ogsaa nodvendigt for ethvert Lands Historie, men dog i 

 sserdeles Grad for iEgyptens ; thi da den gaar op til omkring 

 4000 Aar f. Chr., altsau 2000 Aar lamgere tilbaoe end nogen 

 anden Historie, bar man intet Korrektiv i andre Landes samtidige 

 Begivenbeder, og den stramge Kritiker er derfor let tilboielig til 

 at gjore enhver ikke lost Uoverensstemmclse til et Kardinalpunkt, 

 hvormed den hele Bygning maa staa eller falde. 



Et saadant Punkt er Besteminelsen af den af Herodot (2 Bog 

 101 Cap.) omtalte Konge Moris' Plads i Historien. Hovedkilderne 

 til ^Egyptens Historie ere som bekjendt de gra^k-romerske For- 

 fattere og de aegyptiske Monumenter. Efterat de sidste ved Cham- 

 pollions Opdagelse have begyndt at oplukke sine bidtil gjemte 

 Skatte, er det Jigyptologiens Opgave at briuge de to uafhamgige 

 Hovedgrupper af Kilder i Overensstemmelse med hinanden. I 

 det her omhandlede Punkt kommer det altsaa an paa at gjenfinde 

 Kong Moris' Navn paa Monumenterne og at sammenbolde det 

 18* 



