303 



og legemlige Misliandlinger, som han senere led af Pila tiis' s 

 Stridsma;nd. S. Stt. Joh. 18, 22: „Men som han det talede, 

 gav en af Svendene, som stod hos, Jesus et Slag paa 

 Munden og sagde: „„Skal du saaledes svare den Yp- 

 persteprsest?"" Matth. 26, 67: „Da spyttede de i lians Ansigl 

 og sloge ham paa Munden; men an tire singe ham med Kjeppe: 

 og de sagde: „Spaa os, Christe! hvo er den, der slog dig?"" 

 Marc. 14, 65 : „Og Nogle begyndte at bespytte ham og skjule hans 

 Ansigt, og slaa ham med Nearer og sige til ham: „„Spaa«". 

 Ogsaa Tjenerne sloge ham paa Munden"; Luc. 22, 63-65, 

 Matth. 27, 29-31, Marc. 15, 17-20, Joh. 19, 2. Isa3r har vel 

 den paa det forste af disse Steder omtalte Svends Exempel hjul- 

 pet ved Individualiseringen afdet Reflex af det Jesum forhaanende 

 og mishandlende jodiske Folk, som vi have i den ham forhaa- 

 nende og mishandlende Cartaphilus. Hin Svend er med Hensyn 

 til, hvad han gjorde mod Herren, den evige Jodes speeielle bi- 

 belske Forbillede ; han har i denne Henseende ligesom siddet ved 

 Tegningen af hans sagnagtige Copie. 



Foruden disse bibelske Ord og Steder kunne ogsaa en jodisk 

 Anskuelse og et Par muhammedanske Sagn have medvirket ved 

 vort Sagns Tilblivelse. — Med den jodiske Anskuelse mener jeg 

 den iblandt Joderne fra Arilds Tid af meget udbredte Mening, at 

 Propheten Elias ikke alene skal komme igjen for Messias's Op- 

 traeden for at berede ham Veien, 1 men at han ogsaa for denne 



1 Denne Anskuelse, for hvilken en bogstavelig Opfattelse af et Sted hos Prophe- 

 ten Maleachi (Mai. 3, 23: „Se, jeg sender Eder Elias, Propheten, forend Her- 



om, hvorledes Elias i. Stormen foer op til Himmelen, i 2 Kgb. 2 ligger til Grund, 

 bliver allerede antydet af LXX i deres Overstetteke af Mai. 3, 23, og i Sir. 48, 

 10. Derefter made vi den hos Jederne paa Christi Tid (s. Matth. 17. 10. 11. 

 16, 14. Marc. 6, 15. 8, 28. 9, 11 — 13. Luc. 9, 8. 19. Joh. 1, 21.25) og i det 

 andet Aarhundrede (s. Just. Mart. Dialog, cum Tiyphone c. 40). De Steder, 

 paa hvilke senere Joder have udtalt samme, findes samlede hos Frischmuth, De 

 Elise adventu, Jena 1659, Schattgen, Hora> Hebraic* et Talmudiea? T. II p. 533—36, 

 og Eisenmenger, Entdecktes Judenthum B. 2 c. 13 S. 696 f. — Ogsaa hos de 



