franske Forsker afbilder endog (1. c. Tab. 19 fig. 6) en liden 

 grenet Gjelle ved Basis af forste Fodpar (d. e. forste Par Kjeeve- 

 fedder), paa hvilkof don gansko hestemt fottcs hos vor norske 

 Art, som saaledes kun besidder 7 Par Gjeller ligesom Slsegten 

 Euphausia Dana (som differer fra Thvsanopoda ved at de to sidste 

 Par Brystfodder ere rudimentaere, medens hos Thysanopoda kun 

 det ottende eller sidste Fodpar er rudimentsert). Dersom M. Ed- 

 wards's og Bells Iagttagelser angaaende Gjellernes Antal hos de 

 nsevnte Arter ved fornyet Unders0gelse skulde befindes at vrerc 

 rigtige, b0r udentvivl vor norske Form blive at adskille fra Thy- 

 sanopoda som en ny Slaegt. 



Hos ingen af de hidtil bekjendte Arter findes Gjellerne be- 

 skrevne med den foronskede Fuldstsendighed; man har i Alminde- 

 lighed noiet sig med at omtale dem som mere eller mindre gre- 

 nede, uden neermere at angive denne Forgrenings Maade. 



Disse Organer, hvis Antal hos T. norvegica, som anfort, er 

 7 Par, ere feestede udvendig paa den dorsale Side af Brystfodder- 

 nes forste Led og flottere frit i Vandet ubedaekkede af Rygskjol- 

 det, som er altfor lavt til at kunne dsekke nogen Deel af dem. 

 De optraede forst paa andet Fodpar (d. e. andet Par Kjrcvefod- 

 der), hvor de ere mindst, og tiltage efterhaanden i Storrelse jo 

 lajngere bagtil, saa at de paa syvende Fodpar (fjerde Par egent- 

 lige Brystfodder) omtrent ere dobbelt saa store som paa andet 

 Par, og paa det rudimentfere ottende Fodpar (femte Par egent- 

 lige Brystfedder) blive de pludselig betydeligt sterre og mere 

 ndviklede, idet de omtrent have den dobbelte Storrelse af det 

 na3stforegaaende (syvende) Fodpars Gjeller. 



Gjellens meget korte og tykke cylindriske Stamme er hos 

 andet saavelsom de 3 folgende Fodpar- i Enden deelt i 2 diver- 

 gerende, temmelig tykke og maadelig lano-e Grene af omtrent 

 liffe Lsenffde. af hvilk-f* rW , . . 



