leres. Ingen kan alligevel tvivle paa, at en saadan Lov virkelig 

 er til, og der gives derfor ogsaa medrette en Videnskab, Physio- 

 logien, der soger at bringe den til Bevidsthed. Det kan vel siges, 

 at denne videnskabelige Bevidsthed om Organismens Lov er nden 

 Udbytte for Ernseringen selv, der foregaaer i fuld. Orden uden 

 den ; — endskjont paa et heiere Culturstandpunct overhoved vil 

 mangt et veiledende Vink kunne soges af den physiologiske Vi- 

 denskab ogsaa til Ernseringens Bedste. Men i den aandelige Er- 

 nserings-Proces er ialfald Bevidstheden et vaesentligt 0iemed og 

 det Ubevidste endnu det Ufuldkomne og blot Midlertidige. Vi- 

 denskaben soger overalt at drage det Ubevidste frem til Bevidst- 

 hed og saaledes nodvendigviis ogsaa at komme til Khirhe.d ikke 



sine Betingelser og Love. Ja den ferste Klarhed bar ofter Salens 

 Natur foist sin Fuldendelse i den sidste. Derfor kan Videnska- 

 ben, naar den ikke vil Uive staaende paa Halvveien, paa ingen 

 Maade undveere en — saa at sige — Aandens Physiologic, en Un- 

 dersogelse af Aandens organiske Lov. Denne Videnskab heder med 

 sit egentlige Navn Logik. Logiken er ogsaa virkelig temmelig 

 almindeligt blevet anseet som et nedvendigt Supplement ogsaa til 

 Xatuvvidenskaben. Men det er overfladiskt at forstaae dette 

 saaledes, at don som en philosophia instrument alis blot skulde 

 vajre et Middel for den reelle Forskning eller for Fremstillingen 

 af dennes Resultater — i Analogie med at Legemets Physii.lt igie 

 kun skulde have den Opgave at tjene Ernseringen eller de ovrige 

 legemlige Funetioner. Meget mere har saavel denne som Logiken 

 en selvstamdig Vasrd, idet ikke alene den physiske, men ogsaa 

 den aandelige Ernrering ere betydningsfulde Phfenomener, der i 

 og for sig paakrajve den videnskabelige Undersogelse. Og hvad 

 Logiken angaaer, da maa fornemmelig fremhseves, at al Viden- 

 skab forst ved den haeves til den Selvbevidsthed, der horer vse- 

 sentlig til Videnskabens Begreb og, istedetfor blot at v«ere dens 

 Middel, snarere maa siges at vrere dens 0iemed. Den logiske 

 Videnskab er da naturligviis heller ikke - hvad Nogle ville gjore 



