162 



ile med at give den ialfald et Streiflys afHistorien. Denne viser, at 



endng begymlor med Philosophic. Menneskeaandcn venter ingen- 

 lunde til Naturens Phfenomener eve med nogen Udforlighed og 



detforste kun en svag Straale ind i en dunkel og chaotisk Masse; 

 men det var dog Betingelsen for, at denne efterhaanden kunne 

 klares og ordnes forTanken. Aanden maatte ferst kaste sit Skin 



n0iere Gjennemforskning, ligesom jo allerede Skaberen — tverti- 

 mod mangen modern Pliysikers Grundssetninger - Irembragte 

 Lyset, inden han skred til i det Enkelte at forme sin Verden. Je- 

 hova er den forste Apriurik.T ! - Hvud Mmneskeaanden angaaer. 



haeve den hele TilvBerelse frem i Ideens Lys. I Phsenomenernes 

 Verden holdt den sig dertur i Forstningen kun til det N;ermi:.«t- 

 liggende, det, der strax fra sin Overflade lettest og klarest kunde 

 gjenspeile dette Lys, de storste og meest omfattende Omnds, 

 hvor den almindelige Idee saa at sige meest synlig fremtrseder. 

 Den gik ikke la3ngere ind i det Enkelte, end at dette med nogen- 

 lunde Lethed knnde reduceres til en Totalansknelse; den roede 



Efterhaanden blev den dristigere, alt eftersom dens eget Lys, det 



udviklede sig og blev mere bestemt og indtramgende, dakkede 

 ogsaa flere og flere betydningsfulde Kjendsgjerninger frem af den 



• r i'_M unden ikke. hvad den ei nnegter at belyse. Selv et Veir- 



en 'rigtig Vei. hvor Maalet endelig nai.es. At Columbus updagede 

 America, skyldes jo for en Deel urigtige. phantastiske Forestillim 

 ger om Indien. Men det vresentlige Fremskridt er dog, naar Sei- 

 ladsen vuver at slippe Landet afsigte og betroe sig til Himmelens 



