167 



Regjerende eller Reprsesenterende ikke forsmaae at lade sit? be- 

 lsere af den specielle Erfaring n» • Sagkyndighed og ikke overvrelde 

 Alt raed buro- eller bulo-kratisk Formalistne. Jim paa den an- 

 den Side ville de evrige Statsborgere, om de end ikke befatte sig 

 med at vaere politiske Kandestobere, dog ikke vrere saa ndeluk- 

 kende nedssenkede i deres specielle Hverv, at de ikke dog ogsaa 

 fele sig som Statsborgere, have nogen Sands for og Kundskab 

 om Samfundets Sammenheeng og almindelige Oiemed og soge og- 

 saa fra sin Side med Bevidsthed at virke fordette. De, der ikke 

 kunne eller ville dette, ere Samfundets blinde Redskaber, der 

 enten viljelose gaae i de 0vriges Ledebaand, eller, hvor de alii- 

 gevel ville losrive sig og vasre eneraadende, blot afstedkomme 

 Anarchie og Forvirring. Men ogsaa Videnskaberne udgjore et 

 Rige, en Organisation, hvori alle de enkelte Fag skulle befordre 

 det Heles 0iemed. Pbilosophien er dette Riges Politik. Den er 

 alle Videnskabers forbindende Led, idet dens Gjenstand fornem- 

 melig er Videnskaben som Eenhed, dens almindelige Begreb og 

 Oiemed, hvormed da maa forbindes en Oversigt over dens For- 

 grening og over Grenenes indbyrdes Forhold, hvilken i det Om- 

 fang ikke kan forudsaettes hos de specielle Fags Dyrkere. Imid- 

 lertid maae ogsaa disse, naar de virkelig ville va3re Videnskabs- 

 msend og ikke blinde. Haandlangere i Videnskabens Tjeneske, ikke 

 vfere blottede for philosophisk Sands og ialfald lade sig belsere i 

 de almindeligste Grundbegreber ; Enhver bor idetmindste kunne 

 folge sin specielle Videnskab til det Punct, hvor den udmunder i 

 den menneskelige Videns store ftelleds Stamme og ikke indbilde 

 sig, at den bestaaer eller kan bestaae ene for sig. Et saadant 

 philosophisk samlende Blik er saa nodvendigt, at man uden det 

 ikke engang vUde have noget Begreb om Naturvidenskob. men 

 ialfald om Naturvidenskaber eller rigtigere enkelte Natorfag, 

 der vilde staae fuldkommen afsondrede og ligegyldige for hver- 

 andre. Physikeren vilde ikke have Noge* med Naturhistunkeren 

 at gjore; thi det, der forbinder dem, er egentlig hverken nogen 

 physisk eller naturhistorisk Opgave, men en Anskuelse af Natu- 

 rens totale Sammenhseng, altsaa en naturphilosophisk. Ikke at 



