men ikke beskrevet i sin Reiseberetning fra Finmarken i Nyt 

 Magazin for Naturvidenskaberue for Aaret 1861 forste Hefte, un- 

 der NavD af H. Korenii og H. Liljeborgii. Dog kan disse muli- 

 gen falde sammen med allerede beskrevne engelske Arter. 



Den fjerde en Cuma, der bar et sterdeles Characteristic pigget 

 Udseende, blev formedelst at den bavde tvende storre Pigge paa 

 Brystskjoldet nser den forreste Rand, kaldet Cuma comuta. 



Hr.Hansteen holdt 

 Det Si 



porgsmaai om „ Vandinaengden paa vox Klode i stram- 

 geste Forstand er uforanderlig" er, saavidt mig bekjendt, aldrig 

 bleven bebandlet. Jeg fremsatte det for ended Aar siden for 

 afdode Baron Berzelius, og han besvarede det med et kort „ja", 

 uden at anfore Grunde, og det forekotn mig som om dette var 

 en Sag han aldrig for havde tsenkt over. 



Fra Havets og Jordens Overflade opstige formedelst Solstraa- 

 lernes Paavirkning dagligen Vanddampe, der i laverede Regioner 

 vise sig som Taage, naar de stige hejere samle sig i adskilte 

 Masser som Skyer. Disse Skyer kunne stige saa kenge indtil 

 de komme i et Luftlag, der bar samrne Taethed som Vanddam- 

 pene. Trseffes de her af en koldere Luftstrom, saa tabe Partik- 

 lerne noget af deres Elastisitet, samle sig i Draabeform og falde 

 ned som Regn, Hagel eller Snee. 



Som bekjendt kan Vandet oploses i to Luftarter, Vandstof- 

 gas (Hydrogen) og Suurs t ofgas (Oxygen) ; omvendt kan Vand 

 frembringes, naar en Strom af disse tvende Luftarter antamdes 

 ved en electrisk Gnist under en Glasklokke. Vandstofgasen er • 

 10 til 11 Gange lettere, Suurstofgasen derimod T V tungere end 

 den atmosphffiriske Luft. No kan man opkaste det Spergsmaal: 

 „er det ikke mueligt, at en liden Deel af Vanddampene i de hoje- 

 ste Lag af Atmosphseren, hvortil disse kunne naae, ved Paavirk- 

 ningen af Sols traal erne, kunne oploses i deres ovenmeldte Be- 

 standdele' 1 ? I saa Tilfaelde vilde Vandstofgasen som er betydelig 

 lettere end den omgivende atmosphaeriske Luft, stige til Atmo- 

 sphaerens yderste Graendsej Suurstofgasen derimod, som er tun- 



