194 



Atmosphsere som vor Jord, vilde Stjernen i de sidste 0jeblik for 

 dens Forsvinden, da dens Straaler maatte gaae igjennem de lavere 

 Egne af Maanens Atmosphere, merkelig svekkes; men dertil 

 seer man intet Spoer. Maanen har altsaa hverken Vand eller 

 Atmosphere; den kan betragtes som et planetariskt Liig. 



Betragte vi derimod Planeten Jupiter med vore Kikkerter, 

 saa see vi paa den bestandigt to morke med dens Equator pa- 

 rallele Belter, det ene nordenfor, det andet sondenfor dens ^Equa- 

 tor. Saavel norden som sondenfor disse seer man seedvanligt eet 

 eller to svagere med hine parallele Belter. Disse Belter maa 

 man nodvendigen antage for Skyer (Vanddampe), der formedelst 

 Planetens hurtige Omdreining om sin Axe i 9 Timer 56 Minuter 

 samle sig som sammenhsengende Lag. Den har altsaa en tsettere 

 og med mere Vanddampe opfjldt Atmosphere end Jordkloden. 

 Ligeledes sees tydelige Tegn til Atmosphere paa Mercurius, Ve- 

 nus, Mars og Saturn. Paa Mars seer man tydetige morkePletter 

 af uforanderlig Form, omgivne af de ovrige mere lysende Par- 

 tier, hvilke give Beskueren Forestilling om Have og Fastland, og 

 man forestiller sig, at vor Jord, seet fra Mars, vilde have megen 

 Lighed med den. Ved Sammenhold af disse Omstendigheder 

 bringes man til at betragte Maanen som en uddod Klode, Jorden 

 som en Planet, der endnu er i sin Middelalder, ligesom Mars og 

 Venus, men som efter Forlobet af Tusinder af Aar gaae Alder- 

 dommen imode; hvorimod Jupiter og Satumus synes endnu at 

 vere i en uudviklet Ungdomsalder. 



Discussion om dette Foredrag blev henviist til neste almin- 

 delige Mode. 



Er. Sexe meddeelte nogle Bematrkninger om Potents- 

 laren. 



AfHr.Kjerulf fremlagdes paa Forfatternes Vegne Beretning om de 

 vigtigste Resultater af en i Sommeren 1863 foretaget geologisk Under- 

 segelse afKysten af nordre Bergenhus Amt afM. Irgens og Th. Hiortdahl. 



De lagede Bjergarter paa denne Strakning ere fordelte i tre 



