Grupper, nederst Gneis, derover Skiferfelt og overst Conglomerat- 

 og Sandsten-felt. De i Feltet optraedende Massiver ere Granit, 

 Gneis-Granit, Syenit og Gabro. 



Gneisterrainets Bjergarter stikke flere Steder frem som kjsede- 

 formige Fjeldrygge i ost-vestlig Retning og overleies til begge 

 Sider af Skifere. Derved dannes Bassiner, hvis Midte udfyldes af 

 Conglomeratfeltene. Af disse har man 4 saerskilte, nemlig Sulen- 

 0ernes, Kvamsbestens, Hogdalsfjordens og Bremangers. Feltets 

 Bygning er saaledes ganske simpel og kan overskues af vedfojede 

 sammendragne Profil. 



t - . tsi 9 



Gneis en er dels rod, dels graa, altid tydelig laget, ofte 

 vexelleiet med Hornblendeskifer, Glimmerskifer og Kvartsbjerg- 

 arter; ofte stribet og temmelig variabel i sin Optrseden. Den ad- 

 skiller sig saavel mineralogisk som ved Udseendet i Naturen 

 overmaade skarpt fra Skiferfeltet. Gneisen danner hojere, 

 bolgende og tildels mere skraanende Fjeld og viser mere graalig 

 rode Farver end Skiferne, hvis morktfarvede ofte bratte Vacgge 

 (tvasrt paa de fladtfaldende Lag) og frodige Vegetation ere paa- 

 faldende forskjellige. Skiferne ere mere milde og mindre kry- 

 stallinske end Gneisbjergarterne, de bestaaisser af Glimmerskifer, 

 Lerglimmerskifer, grenne Skifere, Chloritskifer med underordnet 

 Kvartsskifer og Marmor. Graendsen mellem disse to Grupper er 

 nsesten altid skarp og let at finde og altid Iigger Gneisen underst. 



