199 



Sammenlobet af „Venn Aa a og „Snerten a , men Iidt sydligere ved 

 Klara, S. for najvnte Sammenlob og lige V. for Kartets „Graa 

 Hoiden", 61° 42' n. Br. - er udmferket ved et oformigt Parti af 

 fossilforende Strater midt inde imellem den golde Sparagmit- 

 Kvarts-Formation. 



Hr. Forstmester Herbye indsendte i Juli 1862 og senere i 

 August 1863 nogle „Stumper og Stykker af Fossiler og Bergarter 

 ved Hogberget" til Mineralkabinettet. Fossilerne vare kjendelige 

 Orthocerer, en Lituit-Form og en Bellerophon. Bergarten Kalk- 

 sten, inork Lerskifer, Graavakke. 



Da dette Fund af siluriske Fossiler saa langt nordligt var vig. 

 tigt og i det Haab at kunne finde et noget tydeligere Exemplar 

 besogte jeg Stedet paa min Reise i Juli 1863. 



Hogberget selv bestaar som alle de omgivende Plateau-Fjelde 

 af svagt heldende til horizontals, baarde Lag, henhorende til den 

 store, over saa mange Kvadratmile udbredte Sparagmit-Kvarts- 

 Formation, hvortil ogsaa Faxefjelds Sandsten i Tryssil herer, og 

 som itraBkker sig fra Vangs Aasens Linie og Elverum i Syd til 

 Rondernes Nordkant og Hammelfjeld i Nord, samt fra Rigsgrsend- 

 sen i 0st over 0sterdalen og ind paa Gudbrandsdalens Fjeldmar- 

 ker i Vest. 



Men lige ind til Hogbergets steile Affald mod Vest ligge de 

 Strater, hvorfra Forstmester Horbye havde bragt Fossilerne, Kalk- 

 sten og Lerskifer-Stykkerne. Medens Hogbergets Lag ligge svse- 

 vende, stryger Kalkstenen paa de Par Steder, hvor den dukker op 

 ret kjendelig V-0 med Fald af circa 40° mod Nord. En afvi- 

 gende Leining mellem de tvende forskjellige Grupper af Bergarter 

 er her tydelig nok tilstede. 



Men man kuude maaske let skuffes med Hensyn til Leinin- 

 gens Betydning. Profilet fra N. til Syd, saaledes som det sees 

 med kulisseagtigt bag hverandre opstikkende Stykker fra Klara 



