205 



sphaeren (60 a 20 lieus) finder nan bekreftet ved folgende Vid. 

 nesbyrd : 



De la Rive (Geneve) erklaerer sig i Bibliotheque universelle 

 1862 enig med Quetelet angaaende Hojden. 



John Herschel siger angaaende Stjerneskuddenes Hojde, at den 

 giver Anledning til at antage en Slags Atmosphere ovenover Luft- 

 spheeren, mere let, og saa at sige plus ignee. 



H. A. Newton, Redacteur af Philos. Magazine (New-York), 

 siger: „Der maa vsere et Slags Atmosphere Bom forekommer mig 

 at strrekke sig til en Hojde af 500 miles (71| Norske Mile). Straa- 

 lerne af det store Nordlys i September 1859 vare omtrent ved 

 denne Hojde. 



Le Verrier beretter i Bulletin quotidien de l'Obsen atoire im- 

 perial de Paris, at Mr. Alex. Herschel har ved Observations i 

 Greenwich Cambridge, Portsmouth, Hastings bestemt Afstanden og 

 Hurtigheden af 5 Stjerneskud, hvoraf man sluttede, overeensstem- 

 mende med Quetelet, at Heiden af Atmospheeren er 3 til 4 Gange 

 h0jere, end den man har udledet af Aftenroden. 



Quetelet anmeerker, at for 8 Aar siden udforte Pariser-Astro- 

 nomer en Rtekke af samtidige Observationer af Stjernesknd i 

 Paris og Orleans; 5 a 6 af disse vare identiske, alle havde en 

 stor Afstand og nogle af dem havde en Hojde af mere end 100 

 lieus (40 Norske Mile). 



Hr. Studios, medic. G. 0. Sars holdt et Foredrag om en 

 anomal Gruppe af Isopodcr. 



Blandt de talrige af mig i de sidste Par Aar ved Hjelp af 

 det fine Net indsamlede nye Havscrustaceer findes ogsaa en Del 

 Former henhorende til Isopodernes Orden, der i sin Bygning frem- 

 byde flere saa mserkveerdige Eiendommeligheder, at jeg ikke har 

 troet lfengere at burde opsette med at bekjendtgjore dem for 

 Videnskaben. Deres ringe Sterrelse og som oftest uanseelige 

 Farver, der lidet adskille sig fra det Dynd, hvori de pleie at findes, 

 synes i Forbindelse med deres Forekomst alene paa storre Dyb- 

 der at vsere Grunden til, at de hidtil ganske have unddraget sig 



