Om Ammoniakaliska Platinaforeningar. 



7 



Pt 2 NH 3 , i den senare Pt NH 3 samt att skilnaden mellan dem en- 

 dast ar en eqv. ammoniak. Salterna af den andra Reiset'ska basen gifva 

 afven, om de behandlas med ammoniak, Salter af den forsta basen, med 

 undantag af cyanuren, hvilket senare salt genom undersokningar af Buck- 

 TON 1 ) befunnits vara ett dubbelsalt af lika equivalenter platinacyanur och den 

 forsta Reiset'ska basens cyanur. Den forestallning Reiset gjorcle sig om 

 dessa foreningar, ar att de lata betrakta sig sasom Salter af tvenne baser, 

 af hvilka den ena bestar af platinaoxidnl oeli en eqv. ammoniak, den an- 

 dra af platinaoxidnl ocli tva eqv. ammoniak. Derjemte anfor Reiset 

 afven ett annat betraktelsesatt for den andra Reiset'ska basen 2 ), att den 

 vore en eqv. ammoniumoxid, uti hvilken en eqv. vate vore ersatt af en eqv. 

 platina. Det ar svart att forsta den mening Reiset haft med den senast 

 anforda theoretiska asigten. Var den endast framstalld for att visa analo- 

 gien i sammansattning mellan basen och ammoniumoxid eller var det Reisets 

 mening att basens constitution verkligen var sadan den senare asigten ut- 

 visar? Det kan i sjelfva verket synas vid ett flygtigt paseende som skulle 



icke nagon stor skilnad finnas mellan formlerna NH 3 Pt och pffN 0, 



men icke. destomindre uttrycka de en olika mening. Den forra formeln ut- 

 visar att det ar hela gruppen NH 3 Pt 0, som fungerar sasom bas, den senare 

 formeln betyder att det ar en substituerad ammoniumoxid, som gifver atom- 

 complexen den basiska karakteren. Den forra af dessa asigter liar i nagot 

 modifierad form blifvit utvecklad af Claus och utstrackt till alia ammoniaka- 

 liska metallforeningar, den senare ater synes vara den forsta uppranningen 

 till de typiskt theoretiska betraktelsesatt, som sedermera af flera kemister 

 blifvit anvanda for att tolka de ammoniakaliska metallforeningarnes constitu- 

 tion. Vi hafva redan i det foregaende redogjort for det satt, pa hvilket 

 Berzelius tiinkte sig den forsta Reiset'ska basen sammansatt. Salterna af 

 den andra Reiset'ska basen betraktar Berzelius 3 ) deremot sasom platina- 

 oxidulsaltcr, forenade med en eqv. ammoniak, hvarigcnom dessa Salter blifva 

 analoga med de ammoniakaliska foreningarne af koppar, zink o. s. v. 



Kort innan dessa senaste meddelanden af Reiset blifvit offentlig- 

 gjorda, hade en annan kcmist Peyrone 4 ) publicerat en undersokning ofver 

 samma arane som Reiset. Peyroxe beskrifver den gula platinachlorurammo- 

 niaken (chloruren till den andra Reiset'ska basen), hvilken hail erholl dels 

 genom inverkan af kolsyrad ammoniak pa platinachlorur, dels af saltsyra 



') Ann. der Chemie u. Fharm. Bd. 78, p. 328, 1851. 



'-) Ofv. cit. afh. p. 423. 



3 ) Arsbenittelse afgifven 1845, p. 178. 



*) Ann. dcr Chera. u. Pharm. 51, p. 1 (1844). 



