Om Ammoniakaliska Platinaforeningar. 



17 



n , • kt ld , %U 

 Gros mtrat , f ni + . . ^ 



(N 4 ) '}0 2 o. s. v. 



RiEWSKYS Salter aro enligt Boedeker basiska chloridhaltiga dubbel- 

 salter, det ar foreniiigar mellan chlorid, neutralt salt och hydrat. 



Vi se haraf att de enda egentligen nya betraktelsesatt, som af Boe- 

 deker tillampas, aro: 



1) antagande att den substituerande ammonium uti den forsta Rei- 

 set'ska basen iimehaller i st. f. en eqv. vate en eqv. platan. Hvilket fore- 

 trade detta betraktelsesatt bar framfor det forut af Weltzien anvanda ar 

 lika ubegripligt som det ar svart att finna bvilka fakta egentligen berattiga 

 till ett dylikt antagande. 



2) anvandande af en kombinerad typ ammoniak -f- v ^te till forkla- 

 ringen af Gerhardts platinamin. Detta senare ar en tillampning pa dessa 

 foreniiigar af en af de yttersta konseqvenser, till bvilka typtbeorien blifvit 

 pa den sista tiden drifven, nemligen laran om de kombinerade typcrna, en 

 lara bvarigenom typtbeorien sa godt som sammansmalter med kopplings- 

 tbeorien. 



De fordelar, hvilka Boedekers uppfattning af bitborande foreniiigar 

 erbjuder framfor den af Kolbe och Grimm anforda, bestar endast uti und- 

 vikande af antagandet af sura salpetersyrade Salter. Deremot forklaras icke 

 silfversalters forballande till cbloren uti de Gros'ska salterna ocb dessutom 

 noclgas man antaga basiska salter af en substituerad ammonium, nagot som 

 val knappast star i barmoni med den kannedom man hittills eger om am- 

 moniums kemiska forballanden. 



Vi hafva bar lemnat en ofversigt af det satt, pa hvilket den af Reiset 

 forut framkastade ideen om den andra Reiset'ska basens sammaiisattning 

 blifvit af typtbeoriens aubangare utbildad. Af alia framstallda forklaringar 

 synes Kolbes ocb Grimms vara den, som foiklarar de fiesta hittills bekanta 

 fakta, men existensen af sura salpetersyrade salter, bvilken maste antagas 

 efter de sistuamndas formler, visar att den icke kan forklara alia, hvilket 

 ater ar ett kriterium pa en riktig theoretisk asigt. 



Samtidigt med dessa forsok att fran typtbeoriens standpunkt forklara 

 dessa motstrafviga foreuingars konstitution hafva afven bemodanden fran 

 kopplingstlieoriens aubangare blifvit gjorda att tolka dem i ofverensstammelse 

 med den senare theorieus principer. 



Nova Acta Reg. Soc. Sc. Ups., IV e Serie. 3 



