26 



P. T. Cleve, 



komligt ofargadt; sadant det erhalles af det grona Magnus'ska saltet genom 

 kokuing med ammoniak ar det oftast morkbrunt fargadt och motstar envist 

 alia reningsforsok genom omkristallisering. Saltets losning efflorescerar starkt 

 om den ar fororenad af salmiak. Chloriden loses sardeles latt i hett vatten. 

 Vid vanlig teniperatur loses en del af fyra delar vatten, sasom Reiset fdrut 

 uppgifvit; salt, erhallet saval af den grona som af den gula chlorurammo- 

 niaken, har samma loslighet. Uppbettas saltet till 100°, bortgar allt kristall- 

 vatten, vid starkare uppbettning bortgar ammoniak och den gula platina- 

 chlorurammoniaken aterstar. 



2. Dubbelsalt af chloriden och platinachlorur. Den grona MAGNUS'SKA 

 chloruren. Denna kropp bildas pa forut bekanta satt genom inverkan af 

 ammoniak pa platinachlorur samt genom fallning af platinachlorur med den 

 forsta Reiset'ska basens chlorid. Till dessa bildningssatt far jag lagga 

 tvenne andra, nemligen genom inverkan af platinachlorid pa ett ofverskott 

 af den Reiset'ska basens chlorid samt genom inverkan af platinachlorur pa 

 basiskt monochlorbinitrat af den Gros'ska basen. Saltet bildar ett gront 

 kristalliniskt pulver af olika hog ton, synes under mikroskop sasom korta, 

 tvart afstympade, platta och genomskinliga prismer om det afskiljer sig ur 

 starkt utspadda losningar. Saltet ar nastan olosligt i vatten. Genom kok- 

 ning med ammoniak loses det sasom bekant till chloriden af den forsta 

 Reiset'ska basen, af salpetersyra oxideras det sasom Gros och R^ewsky 

 visat till chlorhaltiga nitrater af den Gros'ska basen. Med chlor erhalles, 

 sasom ar bekant genom Gerhardt, ett dubbelsalt, som maste betraktas en- 

 ligt i det foljande anforda fakta sasom en forening mellan platinachlorur 

 och Gros'ska basens chlorid. Behandlas det grona saltet med platinachlorid 

 gar platinachlorur i losningen sasom Reiset funnit. Saltets bildningssatt och 

 fiera dess reaktioner tala for att denna forening ar ett verkligt dubbelsalt 

 mellan platinachlorur och den forsta Reiset'ska basens chlorid. Det grona 

 saltets forhallande till salpetersyrad silfveroxid synes mig vara fullt afgo- 

 rande, da det derigenom spaltas i platinachlorur och salpetersyradt salt af 

 den forsta Reiset'ska basen. 



Da saltet behandlas med en losning af salpetersyrad silfveroxid, an- 

 tager det genast en matt rodbrun farg och afskiljes fallningen, uttvattas 

 samt behandlas den med utspadd saltsyra, qvarstannar chlorsilfver och en brun- 

 rbd losning erhalles; afdunstas denna med chlorkalium, utkristalliserar kalium- 

 platinachlorur i form af quadratiska prismer med pyramidytor. Detta salt 

 gaf med kaustik ammoniak det Magnus'ska grona saltet och var saledes 

 otvifvelaktigt platinachlorurchlorkalium. Afdunstas den losning, som bildas 

 genom inverkan af silfvernitrat pa det grona saltet, i vattenbad utkristalli- 



