Om Ammoniakaliska Platinaforeningar. 



113 



den Reiset'ska, enar dessa baser forhalla sig sasoni olika oxidationsgrader 

 af samma radikal, och jag skall derfore redogbra for grunderna till detta 

 autagande, nar jag behandlar den senare basens sammansattning. Sasom 

 lasaren tinner, bar jag for att forklara den Gros'ska basens sammansatt- 

 ning, nodgats antaga att kopplingen uti denna bas ar ate, en asigt, som 

 icke finnes bestamdt uttryckt uti den aldre kopplingstheorieiymen dock icke 

 ar for densamma frammande, ty vi veta nemligen att Berzelius 1 ) sj elf ut- 

 talat den meningen, att kopplingen uti en kopplad forening kan genom in- 

 verkan af clilor underga en fbrvandling, bvarigenom kopplingen metamor- 

 foseras, utan att den kopplade foreningens sammanbang derigenom stores. 

 Detta ar i sjelfva verket intet annat an ett specielt fall af kemisk verksam- 

 het, hvilken kopplingen ar underkastad. Den forste af kopplingstheoriens 

 anhangare, som uttalat tydligt och bestamdt att kopplingen uti en kopplad 

 forening kan vara kemiskt verksam, ar Svanberg, som uti en af handling 2 ) 

 om nagra intressanta alunarter, uti hvilka forekomma de organiska baserna 

 glycocoll, leucin och tyrosin, redogor for sina asigter om glycocollens natur. 

 Svanberg anser att glycocollen ar en kopplad forening af ammoniak och 

 ett hydrat af formeln C 4 H 3 H samt att ammoniak ar verksam da glyco- 

 collen forenas med syror, men C 4 H 3 H da den forenas med baser. 

 Svanberg anfor 3 ) "att da en koppling emellan tvenne constituenter existe- 

 rar, sasom emellan a och b, sa maste a likasa val tankas kopplad vid b, 

 som b kopplad vid a, och att nagon foretradesratt att ensamt vara domine- 

 rande uti de kemiska reactionsforhallandena finnes lika litet for a som for 

 b samt lika litet for b som for a." I fullkomligt samma bemarkelse som 

 senast anforda bar jag uppfattat de kopplade foreningarne. 



Genom den formel, jag ofvan gifvit den Gros'ska basen, har jag 

 funnit ett medel att forklara saval basens bildningssatt af den Reiset'ska 

 basens Salter genom oxidation eller upptagande af chlor, brom och jod, som 

 dess reduktion till den Reiset'ska basen, sasom genom inverkan af svafvel- 

 syrlighet pa Gros' nitrat 4 ) genom inverkan af qvicksilfver pa jodonitrat o. s. v. 

 Det egendomliga forhallande, som chloren uti de af Gros' forst upptackta 

 salterna visar till silfversalter, erhaller en otvungen forklaring om vi tanka 

 oss att den uti dessa Salter ar forenad direkt vid platinan, ty vi veta att 

 silfversalter icke utfalla chloren hvarken ur platinachlorur eller chlorid. 



') Lehrb. der Chemie. Bd. 4 (1856), p. 65. 



2 ) Om migra nya alunarter, hvaruti organiska baser forefinnas samt om glyco- 

 collens sammansattning (Upsala 1862). 



3 ) Ofvan cit. afh. p. 15. 



4 ) Se det foreg. p. 81. 



Nova Acta Reg. Soc. Sc. Ups., IV^ Sdric. 15 



