ALGFAMILJEN Z YGNEMACEiE. 



15 



§. Membrana media sporarum punctata. 



9. Spirogyra punctata N. Sp. Cellulse steriles cellulis sporiferis multo longiores. 



B. Species cellularum extremitatibus replicatis. 

 a. Membrana media sporarum lsevis. 



10. Spirogyra tenwissima Hassall. Sporse diametro cellularum sterilium 

 (0,012—0,02 m. m.) multo (l'/ 2 — 2 plo) latiores. 



11. Spirogyra Weberi Kutzing. Sporae diametrum cellularum sterilium (0,026 

 — 0,031 m. m.) sequantes vel paullo latiores. 



(i. Membrana media sporarum scrobiculata. 



12. Spirogyra calospora N. Sp. 



1. Spirogyra setiformis Roth. 



Sterila trddens celler bafva plana bottnar och aro vanlingen lika lan- 

 ga som breda samt innehalla 4 — 5 spiraler af klorofyllmassa, bvilka gora 

 y a — 2 vindlingar. Sporen bredt och trubbigt aggformig eller nastan sphse- 

 risk, dess medlersta merabran glatt och kastaniebrun. Sporfdrande cellerna 

 upplosas icke fore sporernas groniug. Grodden klubblik med langt utdragen, 

 nedtill spetsig rotcell. 



Cellula} plantai sterilis extremitatibus truncatis et vulgo diametrum aequantes, 

 vittis chlorophyllaceis 4 — 5 anfractibus '/ 2 — 2. Spora late et obtuse ovoidese vel 

 subsphsericse , membrana media lam et castanea. Cellule- sporiferce persistentes. 

 Plantula gerrninans claviformis, cellula radicali basi valde elongata et attenuata. 



Dimensioner. Cellernas bredd 0,14 m. m. Sporens langd 0,14 m. 

 m., bredd 0,12 — 0,10 m. m. 



Fruktificerar i September. Funnen vid Upsala och Stockholm i dammar och 

 djupare diken. 



Jag har benamnt denna form Sp. setiformis oaktadt jag icke kunnat afgora 

 om den verkligen ar identisk med nagon forut beskrifven art. I stallet for att gifva 

 den ett nytt namn, har jag valt ett gammalt, som betecknar n&gon af de storre ar- 

 terna. Mgon oreda kan deraf icke fbranledas, enar ZygnemaceaBrnas synonymik al- 

 drig torde kunna utredas. Sannolikt tillhora denna art Hassalls Zygn. orbiculare, 

 alternatum och interruptum (Br. Frw. Alg. T. 19 — 21) afvensom Kutzings Sp. Heer- 

 iana och Sp. setiformis (Tab. Phyc. T. 28). 



Denna art ar den storsta jag observerat. TrSdarne, som ega ett tagelstras 

 groflek, aro i hbgsta grad slemmiga och visa sig under mikroskop omgifna af ett 

 tjockt slemlager. Deras farg ar lifligt gron med stark dragning i gult. Cellernas 

 langd ar vanligen 1 — V/ 2 ganger langre an bredden, men varierar anda till 2 gan- 

 ger eller n&got derutofver stundom afven nagot under 1 gang sa l&nga som breda. 

 Spiralbanden aro tata, hafva gulaktigt gron farg, innehalla ett stort antal amylum- 

 karnor samt gora '/ 2 — 2 vindlingar i hvarje cell. Cellkarnan ar alltid hogst tydlig, 

 skiflformig och finnas i cellernas midt upphangd p^ plasmatradar. Dess diameter ar 



