ALGF AMIL JEN ZYGNEMACEjE. 



19 



Denna sardeles vackra och goda art kan afven i sterilt tillstand knappt for- 

 vexlas nied nagon annan art an Sp. setiformis, hvars sterila tradar aro forvillande 

 lika denna arts. Sp. setiformis ar dock dubbelt sa grof som Sp, bellis. 



Af alia de Spirogyra-arter, hvilka Hassall beskrifver, ofverensstammer denna 

 art narmast med Zgn. belle (Frw. Alg. p. 142 T. 24). Kutzings Spir. subcequa (Tab. 

 Phyc. T. 26 f. 2) samt Rhychonema rostratum (1. c. T. 34 f. 3) 1 ) synas afven bora hit. 



Spirogyra bellis bildar trMar, hviika aro nagot finare an Sp. princeps. De 

 aro ytterst slippriga och synas under mikroskop omgifna af ett tjockt slemror, bildadt 

 af upplosta nioderceller. Fargen ar vanligen lifligt ljusgron eller nastan gulgron. 

 Cellerna bilda korta cylindrar, vanligen foga langre an bredden , eburu stundom tre 

 ganger langre. Hvarje cell bar en hogst tydlig, central och skifformig cellkarna. 

 I hvarje cell finnas 2 — 6 korta klorofyllband, som ega en ljusgron och klar targ samt 

 innehalla ett hogst betydligt antal starkelsekamor pii regelbundet afstand fran hvar- 

 andra. Spiralbandens vindlingar aro oftast '/. 2 stundom 1 eller ibland aro banden 

 parallela med cellernas langdaxel. Vid kopulationen forhalla sig cellerna pa, samma 

 satt som bos Sp. setiformis. De sporforande cellerna ilro nastan icke alls uppsvallda. 

 Straxt sedan sporen bildats, ar den omgifven af ett tjockt farglost lager, den pi imara 

 membranen, hvilken qvarstannar ganska lange. Sporens medlersta membran ar vac- 

 kert kastaniebrun och tydligen forsedd med tapphal, som icke aro regell)undet runda 

 och finnas temligen glest fordelade ofver hela membranens yta. Vid kulturforsok i 

 rum, visade sig att de sporforande cellerna qvarstannade efter sporernas groning. 

 Grodden var cylindrisk med ovanlig kort rotcell. 



Fig. T. Ill fig. 2 steril trad, fig. 3 kopulerande trMar, fig. 4 och 5 groddar. 



5. Spirogyra flavescens HASSALL. 



Sterila trddens celler med plana bottnar, 2 1 / 2 — 5 ganger langre an 

 bredden (0,02 m. m.) samt med ett klorofyllband i hvar cell. Sporen lang- 

 strackt, dubbelt sa lang som bred, dess medlersta membran brim och glatt. 

 Sporforande celler lindrigt svallda och vanligen langre an sporen. 



Cellules plantce sterilis extremitatibus truncatis et diametro (0,02 m. m.) 2'/ 2 — 5 

 plo longiores vittis chloropbyllaceis singulis. Sporce attenuate, latitudine duplo lon- 

 giores, membrana media castanea et lsevi. Cellulce sporiferce parum turgida? et vulgo 

 sporis longiores. 



Dimensioner. Cellernas bredd 0,02 m. m. Sporens langd 0,05 m. m. 

 dess bredd 0,024 m. m. 



Fruktifikerar i Juli. Funnen pa Gotland i en a nara Kappelshamn. 

 Till denna art torde kunna raknas Hassalls Zygn. gracile, flavescens, par- 

 vum och malleolum (Frw. Alg. p. 148—155 T. 30 f. 5—10 samt T. 34 f. 5) afven- 



') Uti texten (Tab. Phyc. P. V. p. 11) heter det om R. rostratum «Vereinzelt uuter 

 Sp. subaequa, aus welcher sich diese art vielleicht entwickelt.« 



