ÄLLMÄN PABBAo 



43 



äldren beträffar, är den visserligen ännu obestämd som 

 Faddan lax upphinna. Man har föregifvit en tid af i5 16 

 är, inen trovärdiga intyg ha bevisat möjligheten för henne 

 att uppnä mer än ett dubbelt antal. Hennes seglifvade 

 natur synes dcrjemte öfverträffa de flestes af lefvande varel- 

 ser. Man har funnit paddor, sannolikt under lörioppet af 

 en oberäknelig mängd af är, inneslutne i ihäliga träd, 

 stenroassor och hälor, der de utan gemenskap med den 

 yttre lüften, bibehäilits vid iif. Sädana fenomen äro för 

 väl bestyrkta, för att med verkliga skäi motsägas *). Heri- 

 scint besannade ge'nom rön, att en padda lefde i 18 mäna- 

 der utan föda och luft i en tätt tillsJuien läda ; och andre 

 ha i kärl öfvergjutit Paddor med gipsbruk och befunnit 

 dem efter äret ännu lefvande- Hviika orsaker mä än här- 

 tili sökas i djurets Organisation , kunna vi dock icke neka 

 en sä besynneriig egenskap vär beundran. 



Paddan mä kailas ett Ideal af det fula. Hon har varlt 

 i alla tider ett rysiigt synamne, och förfärande för inbill- 

 ningen. AEliiin ansäg htnne sä giftig, att hon künde, lik 

 Basilisken, döda med blicken och andedrägten **). Juvenal 

 deremot nöjde sig med att lata den Romerska matro- 

 nan, ledsen vid sin kära hälft, blanda Paddgift med det 

 sota vinet i den läskande drycken soin hon räckte ho- 

 nom ***). Sednare äldrar, änrm vidskepligate , gäfvo dju- 

 ret en viss trollkraft säsom ett hemlighetsfulJt medel, hvar- 

 af Shakespear tillegnade hexor det magiska bruket att der- 

 med sföra de aflidnas lugri. Gesner äter, syntes endast bä- 

 lg ra dess vädliga inflytande pä de lefvande f ). Det var 

 ocksä vidskepelsen som fordom skapade ett ärnne i Pad- 

 dans hufvud af mänga fördoida egenskaper, eller den sä 

 kailade Vadchtenen (Bufonites, # Crapaudine, Krottenstein); 

 men alla dess dygder ha försvunnit vid upptäckten att det 

 är blott en fossil tand af nagot- fiskslag. 



Men vi lemna dikterna, för att öfverväga de tillmälen 

 som göras Paddorna säsom giftiga. Inbiilningen har utan 



*) Haller de corp. hnm. fabr. Vol. 7. p. x£x. Vett Akad. Handl. V. 5, 



Hamb. Mag. 17. s. 552. tS- 265. Natur forsch. 1795, s. 5. etc. 

 **) Hist. Anim. 1. g. c. 11. 



Ocrurrit Matrona potens , qua molle Calenum 

 Porrectura viro miscet sitiente rubetam. 



Juvenal. Sat. 6. 658. 



-j-) «Ut ?im coeundi, ni fallor, in viris tolleren*». Gesner Hist, quady» 

 oyip. 72. 



