5a 



tANGTRADlG MAN ET. 



ro en del af samma tfjavklass, sj-eüviH'igt rörlige, lefvaM* 

 de inom andra för dem bestämda kroppar, säsom sjelfva» 

 de- fullkomligare djurens. Säftane äro Tarmmas&arne?* 

 hvilka, under det visse organer äro Los dem raer utmärk- 

 te, röja äfven ägandet af nerver., och synas skilde Iran 

 Maskkraken ( Vermes) blött genom brist pä de redskap-, 

 som lios dessa befordra vätskorrias omlopp och respiraiio- 

 Een. Andre äro omgifne af ett Hardt svepe och försedde 

 med ett slags inre organ för andedrägten, och med f ölt er 

 som kunna indragas, säsom sjöstjernorna och Sjoborrame- 

 ('Echinodermes Ciiv.) Andra , lika frfa varelser, äga en all- 

 deles enkeL sammansätfrning och sakna sä väl det nämda 

 organet, som egenskapen att indraga fötterna. säsom Msf 

 Sieterne och Sjösträlarne. En annan Hock bestär af ett 

 geleaktigt väsende, utan synbar Organisation , och som 

 tan- ätskilJnad- i kön fortplantar s-ig genom skott (bour* 

 geons) likt vexterna med sina knoppar. Desse äro de sä 

 ry.ktbara polyperne, efter hvilka Infusions -djuren och ändt- 

 ligen de förstnämde eller egen tilge Zoofyterne i naturlig 

 ©rdning. fojja* 



Men efter upprepand'et af denna lista af varelser pä 

 sTutet af djurens rangordning, kastorn äter blicken pä Ma- 

 neterne, eller som de ofta- benamnas : Hafsnässlorne. Skap- 

 Baden (formen) af der.as kropp, i hvüaade tillstand , Iiknar 

 merendels segmentet af eit klot, livars kullriga yta är slät a , 

 och den plattare försedd med tentakel lika strängar elier trär 

 dar. Heia väsendet, lika genomskinligt som geleaktigt, för- 

 bytes nästan tili ett intet vid faktigbeternas bortdnnstande ;. 

 färgade ränder utmärka dess inre , men rörelse af vätskor 

 ßunna ej, upptäckas. Likväl förete sig mot kanterna likr 

 som, talrikare, kärl, kanske bihang tili den rymd soox 

 mottager födämnet. För öfrig.t är i form , storiek , färg >v 

 «ntal och förhäliande af de delar som sitta under sjelfva 

 Kröppen äfven som tili dess undre yta och kanten - oft& 

 en nog betydande olikhet hos särskilta arter, och hvaraf 

 Naturforskaren hämtar de. kännemärken,^ hvarigenorn ar- 

 lerne kunna bestämrnas. 



Maneterne kunna. blott. slmma , och de gora det för* 

 txäfrligt genom en skiftvis förändring. af kroppens form.,, 

 mar eller mindre- kullrig, eller medelst- rörelsen i vattnet..,. 

 utom . hvilk-et de icke forma . att> forthjeipa sig , ut?n. fastna 

 ach förgäs, som det liänder. pä stränderna, vid. hafsvatuiets. 



