42. 



LÄNGTRÄDIG MANET. 



MEDUSA gapillata. Brännvabel Pä Fr. Ortie da Mer. 

 Pä Eng. Sea bhibbers^ Pä D. Soe-hise. 



Den runda inen plattade kroppen är i kan- 

 ten de! ad i 8 rundade, midti urnjnpta flikar. 

 Inunder utga 4 armar, och omkring dem en 

 mangd laoga trädar. 



Linn. Sysr. Nat. ed. Gmel. i. 6. p. 3i54. — Faun. St. 2108. Cl. 6. 

 Vermes. Ordo 2. Mollusca. — Linn. VestgÖt. Resa s. 17a. T. 3- f. 3» 

 — Mull, prodr. Zool. dan. 2S21. (C!. Zoophyia.) — Ord. Medusa:. 



CüVIIR. 



2^oofyterne äro de yttersta af djuren, sä väl för den 

 daning som de egenskaper hvilka de synas äga. Da Blöt- 

 maskarne (Mollusca), tili hviika Maneterne fordom räkna- 

 des, äro för omloppet af deras vätskor, för andedrägten, 

 känseln, samt födans bibringande begälvade med organer , 

 mer och mindre, fast alUid tili en deL, analoga med. dem 

 hos Djur, hvilkas biod är röd, särdeles fiskarne ; sä Zinna 

 vi alldeles intet sädant hos Zoolyterna. — Knappt upp- 

 täckas nägra inelfvor, och äfven tecken tili andedrägt sak- 

 nas hos mänga. Hjerta, hjerna, nerver synas icke mer: 

 det är blott genom förmägan att suga som hvar ytända af 

 kroppen tyckes föda sig, och hvar särskilt del vara med 

 känsel danad ; och allmänt äro de pä fuktiga och väta stal- 

 len inhyste, der de finna födan beredd ät dem. — Egent- 

 ligen tiükommer namnet Zoofyt nägra fä djurvarelser, 

 som, fastvuxne liksom vexterne, bafva en efter utseendet 

 med dem snarlik yttre daning, Men vid betraktandet 

 af inre kroppsdelar , fär samma namn en storre utvidgning, 

 och man tillämpar det tili «IIa de djur som äro man rygg- 

 knotor, nerver, synliga kärl för vätskorna, eller med leder 

 försedda lemmar,' eller hos hvilka iifvet synes härleda sig 

 frän fenomener likstämmiga med dem som märkas hos 

 vexterna. 



Men man upptäcker äfven en gradvis aftagande full- 

 komlighet i organerne hos de föremäl, som vi under den- 

 na gemensam ma benämning känna. Dä de yttersta och 

 sista, säsom fastsittande och enkla, närma sig i likhet tili 

 vexterna, hviiket tiliegnat dem titeln af Djurvexber, sä ä- 



