4a 



NABBGÄDDA. 



tili langden som i tili i5; och derma gestah gafäldre na- 

 turforskare änledning tili namnet Nälfisk. Heia ytan, u- 

 tom trynets spets, ryggen och fenorna, är blänkande som 

 silfver, eller kanske rättare som poleradt tenn. Gälhinnan 

 har ia strälar, och Bröstfenorna i3. Bukfenorna, bakora 

 medlet af kroppens längd, 6. RyggFenan, sittande midte- 

 Hie41an medlersta delen och stjertspetsen, 19. Den mot> 

 «varande Rumpfenan, tätt framför Anus, 22; och ändtli- 

 gen den klufha ellei urnjupna Stjertfenan omkring 20 2- 

 delta strälar. Pä bröst- och bukfenor äro dessa greniga, 

 men pä ryggens och analfenan enkla. Stjertändan är myc- 

 ket afsmalnande, men vidgas nagot trapetziikt vid fenan, 

 Sidlinien (linea lateralis) börjar som vanligt vid nacken, 

 och löper, eh um knappt märkbar, längsefter sidorna af 

 kroppen, och liksom försvinner innan den näkar stjerten *). 

 En annan, nagot tydligare och mer upphöjd, tyckes börja 

 frän gäl-Iocket och gär lägre ned, parallelt med buken, 

 ända fram ät stjertfenan ; oeh ändtligen upptäckas eit par 

 finare ränder eller linier efter heia längden af den platta- 

 de buken. Bröst- och bukfenor äro snarare grä, de öfriga 

 bläaktiga. En svart Jinie ut märker ryggens medlersta del; 

 för öfrigt är den grönfärgad, ibland mera blä ät sidorna, 

 ©ch denna , heia fiskens längd igenom tydügt ätskilda färg- 

 blandning med det blänkande silfverlika inunder, förenad 

 ined den smidiga kroppens som älen slingrande rörelser i 

 fiskens väta element, gör den tili ett retande synämne. 

 Fjällen kunna icke genast skönjas, om icke, med syngla- 

 sets biträde,pä ryggen; men under den hinnlika hud, soni 

 tyckes göra en yttre betäckning , ügga ganska sma runda- 

 ji« fjäll. 



Undersökas &ter fiskens inmäten, ser man huru dea 

 Jaägot länga bukhälan fylles af Tarmkanalen, som börjar 

 genast vid och öppen vid svalget, och aftager utan krök- 

 Jiingar och afsatstfr srnäningom i vidden ända tili sitt slut. 

 De öfriga inelfvorna likna den vanlfga gäddans; och i stal- 

 let för simbläsa, synes blott ett tomt rum vid ryggraden, 

 som bestär af 85 knotor med 5i reiben ä ömse sidor. 



Att Näbbgäddan bor räknas tili Rof fiskarne, bevisa 

 iiennes beväpnade käkar; men hon mäste i följd af deras 



®) D. Bloch nekar denna , och anser den sednare for den rätta Sidlinienr, 

 byaraf likväl oriktigheten bevisas vid kokningen af fisken, dS kötiet, 

 soiu gamenligen b«u«Ur, fxänskilje« d«r Sidlinien yerfiljge» bor vara 



